466 
att den nuvarande befruktningen ersatt en dylik genom spermatier, mera 
antaglig. | ; 
Vidare invändes mot den af WERTH och LUDWIGS uttalade uppfatt- 
ningen att Eu- och Mikroformer vore parallela grenar från samma huf- 
vudstam, att den af dem påstådda likheten i befruktningsförloppet hos 
de båda formslagen ej förefinnes. 
Befruktningsförhållandena talade för att Eu-formerna vore de ursprung- 
ligaste och Mikro-formerna härledda från dem. 
Fil. mag. E. ASPLUND demonstrerade fertila exemplar af Ramalina 
polymorpha och R. subfarinacea, båda insamlade i Oxelösunds skärgård 
sommaren 1914. 
Fil. kand. R. STERNER förevisade följande Epilobium-hybrider från 
Öland: Epilobium adnatum X roseum, palustre X roseum, palustre X parvi- 
florum, hirsutum X roseum, hirsutum X palustre, samt Papaver dubium Xx 
Rhoeas från Gotland. 
Den 2 mars 1915. 
Professor O. JUEL höll ett föredrag om tapetcellernas upplösning i 
angiospermernas pollensäckar (jfr. JUEL, O., Untersuchungen tuber die 
Auflösung der ”Tapetenzellen in den Pollensäcken der Angiospermen. — 
Jahrb. f. wiss. Bot., 56. 1915). 
Docenten G. SAMUELSSON föredrog om en »metod för definition af växt- 
geografiska gränslinjer» (jfr. SAMUELSSON, G., Uber den Räckgang der Hasel- 
grenze und anderer pflanzengeographischer Grenzlinien in Skandinavien. 
— Bull. Geol. Inst. Upsala, 13. 1915). 
Amanuensen G. CEDERGREN demonstrerade ett fall af floripar diafys 
(ett slags genomväxning af blomman) hos Tulipa Gesneriana och visade 
en dimer blomma af Iris Xiphium. 
Den 16 mars 1915. 
Professor R. SERNANDER höll ett föredrag: Några minnesbilder ur Bo- 
taniska Sektionens historia. : 
Kand. T. Å. TENGVALL höll föredrag om kalkens betydelse för några 
fjällväxters utbredning (Sv. Bot. Tidskr. 1916, h. 1). 
Den 30 mars 1915. 
Fil. mag. E. MELIN höll ett föredrag om »oogenes, spermatogenes och 
sporogenes hos Sphagnum»>. Föredragets senare del finnes tryckt i denna 
tidskr. 1915, p. 261. Med afseende på arkegonet framhöll föredr., att det 
intar en mellanställning mellan bladmoss- och lefvermossarkegonet. Lik- 
som det förra växer Sphagnum-arkegonet till en början med en tvåsidig 
toppeell, liksom hos det senare förblir täckeellen inaktiv, och halskanal- 
cellerna' bildas uteslutande från den primära halskanalinitialen. Till sin 
yttre form liknar det bladmossarkegonet, och liksom hos detta finnes ett 
stort antal halskanalceller. Centralcellens dotterceller äro hvarandra 
