473 
Antocyanmängden kan hos olika former vara i hög grad växlande. 
Blåklinten innehåller antocyan endast till en mängd af 0,65—0,170 H af 
torrsubstansen; en färgkraftig odlad varietet innehöll däremot ända till 13 
—15 4 antocyan. 'De mörkt purpurfärgade varieteterna af kaktusdalia 
innehålla i sina yttre blommor 15 Z4, i sina inre 23,7 4 antocyan (cyanin). 
Hos de scharlakansröda kaktusdaliorna ersättes cyaninet af pelargonin. 
En rödfärgad varietet af blåklint innehöll äfvenledes pelargonin i stället 
för cyanin. Violettröda varieteter af pelargon innehålla förutom små 
mängder pelargonin äfven cyanin. 
Den 7 december 1915. 
Professor O. JUEL höll ett af skioptikonbilder belyst föredrag om triko- 
gyner och spermatier hos Ascomyceter och lafvar, hvarvid särskildt fram- 
hölls betydelsen af de nya fakta, som framkommit genom Miss BACH- 
MANNS undersökningar öfver Collema pulposum och DOoDGES undersök- 
ningar öfver Ascobolus carbonarius. 
Docenten H. KYLIN höll föredrag om Fucoidé-cellväggarnas kemiska 
byggnad. Cellväggarna bestode af två skikt; det inre, som närmast om- 
ger protoplasmat, är väsentligen sammansatt af cellulosa, det yttre, som 
bildar en intercellularsubstans mellan de enskilda cellerna, innehåller två 
skilda pektinartade ämnen, nämligen algin och fucin. Detta senare blå- 
färgas af jod + 1 Z-ig svafvelsyra och kan mikrokemiskt lätt påvisas. 
Båda äro kalksalter af resp. alginsyra och fucinsyra. Dessa båda syrors 
alkalisalter äro lösliga i vatten och gifva därvid starkt slemmiga lösnin- 
gar. De fria syrorna äro i vatten ytterst svårlösliga, samma gäller deras 
kalksalter. Dessutom innehålla de undersökta brunalgerna ett i vatten 
lösligt membranslem, särdeles rikligt hos Laminaria-arterna. För detta 
slem infördes namnet fukoidin (jfr vidare Zeitschr. f. physiol. Chemie, 
Bd 94, 1915). 
Docenten G. SAMUELSSON refererade Å. ÅKERMANS gradualafhandling: 
Studier öfver trådlika protoplasmabildningar i växtcellerna. — Lunds 
Univ. Arsskr. 1915. 
Botaniska Sällskapet i Stockholm. 
Den 27 februari 1915. 
D:r TH. WULFF höll ett af talrika skioptikonbilder belyst föredrag om 
Javas växtvärld. 
Den 21. mars” 1915. 
Sällskapets resestipendium tilldelades fil. mag. S. HALLQVIST och fil. . 
stud. L. G. ROMELL, den förre för undersökning öfver den kalkrika 
markens betydelse för vegetationen inom Stockholms-områdets södra del, 
den senare för botaniska studier i Stockholms yttre skärgård. 
