HALFDAN BRYN. M.-N. Kl. 



HOVEDAVSNIT II. 



Legemsbygning. 



Legemshøiden. 



At tale om en gjennemsnitlig legemshøide for Mere fylke er nærmest 

 meningsløst, ialfald av liten interesse. Ti det som er karakteristisk i denne 

 henseende for Møre fylke, det er netop den sterkt vekslende legemshøide 

 i de forskjellige herreder. Inden de forskjellige herreder veksler legems- 

 høiden fra 167.0 cm. til 174.6 cm. 



For hele Møre fylke er den gjennemsnitlige legemshøide 170.8 cm. 



Den gjennemsnitlige legemshøide i de 4 sorenskriverier er følgende: 



Søndre Søndmøre . . . 168. i cm. 



Nordre Søndmøre , . . 170.9 » 



Romsdal i7i-4 *^ 



Nordmøre ^72.3 » 



I endel herreder i Søndre Søndmøre (Ulstein, Sandø, Hero og Van- 

 elven) finder man en med hensyn til legemshøiden meget karakteristisk 

 befolkning, idet legemshøiden kun er 167 til 169 cm. En befolkning med 

 saa liten gjennemsnitshøide findes kun faa steder i Norge. 



Men paa den anden side finder man i Nordmøre, specielt langs hele 

 Sundalsfjorden, fra Sundalen til Kvernes, en meget høivoksen befolkning, 

 med en gjennemsnitlig legemshøide av 173 til 174 cm. Naar undtages 

 paa Fosenhalvøen, saa finder man neppe i hele Skandinavien et distrikt av 

 tilsvarende størrelse med saa stor gjennemsnitlig legemshøide. 



Mellem disse to yderligheter ligger saa gjennemsnitshøiden i samtlige 

 øvrige herreder. 



Med hens^'n til legemshøidens gjennemsnitlige størrelse i de forskjel- 

 hge herreder henviser jeg til tabel i og medfølgende kart. 



Det vil av dette kart med lethet sees at der i Sondre Søndmøre er 

 saa at si et utstraalingscentrum for liten legemshøide. 



Overgangen fra Søndre Søndmøres lave befolkning til de øvrige 

 sorenskriveriers hoie befolkning er næsten braa. Det er jo ikke lang kyst- 



