56 TH. HIORTDAHL. M.-N. Kl. 



Ved siden af egne og elevers videnskabelige arbeider søgte Liebig 

 ogsaa i denne tid at udbrede kjendskabet til sin videnskab i videre 

 kredse af samfundet. Den nærmeste foranledning til dette var en op- 

 fordring fra Augsburger allgemeine Zeitung, i hvilken han fra 1841 til 

 1844 leverede endel opsatser, som han det sidstnævnte aar samlede og 

 udgav under titelen Chemische Briefe. Han gav her en saavel fra formens 

 som indholdets side mønsterværdig populær fremstilling, som vakte megen 

 opmærksomhed og udkom i flere nye oplag. Disse blev efterhaanden om- 

 arbeidede og forøgede, idet han benyttede denne publikation til at meddele 

 nye resultater eller give nærmere udvikling af agrikulturkemiske og fysio- 

 logiske emner, tildels ogsaa kemihistoriske fremstillinger. 



LiEBiGs agrikulturkemi havde i særdeleshed mange beundrere i det 

 britiske rige, og han besøgte dette flere gange i 40-aarene, først i 1842 

 og 1844. Under hans ophold i det sidstnævnte aar blev der i Glasgow 

 til hans ære afholdt en stor festmiddag med en uendelighed af lange 

 taler, i hvilke han i de stærkest mulige udtr3'k hyldedes som en af men- 

 neskehedens velgjørere. Han blev ogsaa udnævnt til æresborger af byen. 

 — V^aaren 1845 drog han atter til England for at udnytte sine patent- 

 gjødninger. Herom skrev han til Wöhler: »Jeg længes efter uafhængig- 

 hed, og jeg foretager denne reise i haab om at grunde den. Jeg er 

 dødsens træt af skolemesteriet, og gaar tilgrunde, hvis jeg skal vedblive 

 at holde paa med det.« Vi har alt hørt, at han blev skuffet i sit haab. — 

 Men som bevis paa den anseelse og tillid, Ihan alligevel nød i England, kan 

 det anføres, at man der samme aar overdrog en del fremstaaende og ind- 

 fl3'delsesrige mænd at grunde en kemisk skole med undervisningslabora- 

 torium efter mønster af Giessen under ledelse af en af hans elever. Da 

 komiteen bad ham om at udpege manden, foreslog han sin trofaste med- 

 arbeider Will, og da denne undslog sig, A. W. Hofmaxx, som nu reiste 

 til London, hvor han i næsten tyve aar udfoldede en høist frugtbringende 

 virksomhed ved Royal College of Chemistry. 



Revolutionen i 1848 forplantede sig. som bekjendt, ogsaa til Tyskland, 

 og da Giessen ikke ligger langt fra Frankfurt, som var den politiske be- 

 vægelses centrum, saa blev der i den fredelige universitetsby adskillig op- 

 hidselse i gemytterne, og saavel borgerskabet som professorer og studenter 

 stod under vaaben. Liebig var menig soldat og har i denne egenskab, 

 efter hvad A. W. HoFMANN har fortalt, adskillige gange staaet skiltvagt ved 

 byens raadhus. — Forelæsninger og laboratorier stod nu en stund stille. 

 Liebig, som pleiede at have opimod 40 praktikanter, havde i høstsemesteret 

 kun 10; men det varede ikke saa længe, og der blev ogsaa i 1848 og 



