I920. No. 8. JUSTUS LIEBIG. 67 



gamle modstander en vel turneret kompliment, at der, siden substitutions- 

 theorien var opstillet, ikke længer behøvedes nogen mester for at fuldføre 

 kemiens bygning. 



Stødet til LiEBiGs sidste storrc arbeide var udgaaet fra Paris, allerede 

 i i860 ved Pasteurs banebrydende paavisning, at stevet i luften indeholder 

 mikroorganismer, som fremkalder de forskjellige gjæringsprocesser. Disse 

 iagttagelser blev snart bekræftede, og nu opgav man Liebigs anskuelser 

 om gjæringen, som hidtil havde været de raadende, og betragtede de ved 

 gjæringsprocesscn foregaaende spaltninger som fysiologiske, som følger af 

 mikroorganismernes stofveksel. 



LiEBiG var langtfra enig, men han tog sig god tid til overveielse, og 

 det var først i 1870, at han udgav sit modskrift, Über Gärung, Quelle der 

 Muskelkraft und über die Ernährung. Det kan i vore dage ikke have 

 nogen interesse her at gaa ind paa mere end det første af de i titelen 

 angivne tre emner. — Liebig gjorde den indvending, at kemiske spalt- 

 ninger af ganske samme art som alkoholgjæringen kan bevirkes af uor- 

 ganiserede i vandet opløselige fermenter som emulsin, diastase og lig- 

 nende, som man noget senere begyndte at kalde enzymer. Det kunde 

 være, sagde han, at den fysiologiske proces ikke staar i noget andet for- 

 hold til gjæringsprocessen, end at den levende celle producerer det stof, 

 som med en særegen virkning, ligesom emulsinets paa salicin eller amy- 

 dalin, bevirker spaltningen af sukker og andre organiske atomer. Den 

 fysiologiske proces vilde da være nødvendig for at frembringe dette stof; 

 men med gjæringen i og for sig vilde den ikke staa i nogen nærmere 

 forbindelse. 



Liebig saa her ganske rigtigt, og eftertiden har givet ham ret; men 

 han oplevede det ikke. Det var først 1896, at Büchner udførte gjæringen 

 ved zymase, uden levende celler. 



Dette hans sidste større arbeide havde taget paa kræfterne, og i be- 

 gyndelsen af 1870 blev han meget alvorlig syg, men kom sig igjen ud 

 paa sommeren. Da der netop var hengaaet 30 aar efter udgivelsen af 

 hans agrikulturkemi, besluttede akademiet, i erkjendelse af værkets ind- 

 gribende betydning, at hædre sin præses ved en lykønskningsadresse. 

 Længer ud paa aaret blev han ogsaa udnævnt til æresborger af München. 

 — Paa de aarlige tyske landbrugsmoder havde der i nogen tid været tale 

 om en æresbevisning for ham, og nu blev der indstiftet en Liebig-medalje, 

 som blev ham overbragt paa fødselsdagen 1870. Den første, som efter 

 ham modtog medaljen, var hans fortrolige ven Th. Reuning, hvem 

 Hessen og Sachsen skyldte sit jordbrugs af Liebig oftere fremhævede 

 fremgang og overlegenhed. 



