| © 
CARL LUMHOLTZ. M.-N. KI. 
Belter og baand, der betragtes som regn-slanger, er i og for sig ben- 
ner om regn og det som regnet bringer, nemlig god aarvekst, helbred og 
liv; og de monstre, hvormed disse gjenstande er ornamenterede, er en 
efterligning af tegningerne paa ryggen af de virkelige slanger, saaledes 
som de aftegner sig for indianerens øie, og tjener det øiemed at udtrykke 
den persons ønske, som væver eller bærer baandet. 
Alle mønstre paa tasker, tørklæder, skjorter, bluser og skjørter ud- 
trykker bønner om et eller andet materielt gode eller om beskyttelse mod 
ulykker, eller tilbedelse af en eller anden guddom. Saaledes betyder det 
magiske dobbelte græskar, selv i sin mest stiliserede form, en bøn om 
vand, alt livs og sundheds kilde. Dyr som leven, jaguaren, ørnen o. s. V. 
udtrykker bønner om beskyttelse, saavelsom tilbedelse af den guddom, 
de tilhører. En liden hvid blomst, tötö, som vokser i regntiden, da ogsaa 
maisen har sin kraftigste vekst, er paa samme tid et symbol for og en 
bøn om mais. Baade blomsten selv, der af fromme kvinder fæstes til 
deres kind med spyt, og dens afbildninger, har denne betydning. 
Man har villet paastaa, at plante- eller blomstermotivers forekomst hos 
Amerikas indianere skyldes fremmed paavirkning — at de bragtes ind af 
de tidligste missionærer, som ønskede at bortlede de indfødtes forestillinger 
fra ornamenter af dyb symbolsk og religiøs betydning til planteverdenens 
uskyldige motiver. Dette er kun til en vis grad rigtigt. Det har fele 
sin rigtighed med hensyn til tarascoindianerne i Michoacan, som i sit vakre 
lakerte arbeide i almindelighed kopierer blomster efter naturen og ingen 
symbolsk ornamentik har, enten fordi, som professor Frederick Starr 
paastaar, denne kunst ikke er oprindelig hos dem, eller fordi missionærerne 
fik stammen til at optage betydningsløse motiver. 
Men paastanden passer absolut ikke paa huicholerne; for det første 
fordi missionærerne kun har bevirket forholdsvis faa og forbigaaende for- 
andringer i denne stammes aandelige habitus, saaledes som jeg har paa- 
vist i mit værk om huichol-indianernes symbolisme). For det andet spiller 
blomster en vigtig rolle, og har altid gjort det, i disse indianeres religion. 
Hos dem er blomster, ligesom fuglenes fjær, bønner om regn og liv. De 
ofres til ildguden og andre guddomme, idet de nedlægges i tempelnicherne, 
ved kilder og damme, i huler og paa andre hellige steder. Ved visse 
festlige anledninger bærer kvinderne blomsterkranse paa hovedet eller sætter 
blomster bag øret, medens mændene faster blomster i sin hat. Det er 
derfor ganske naturligt, at blomstermotiver i huicholernes ornamentik har 
1 Symbolism of the Huichol Indians, Memoirs of the American Museum of Natural 
History, New York, 1900. 
