1906. No. 1. HUICHOL-INDIANERNES ORNAMENTIK. 7 
/ 
idet rendingen tvindes i fire snore, hvoraf to og to forsynes med en dusk. 
Paa grund af baandets smalhed er mønstrene som regel i mindre maale- 
stok og tillige finere udfert. Et baand bindes i regelen rundt hovedet for 
at holde haaret i orden. Men ved festlige anledninger hænder det, at man 
pynter sig med en hel mængde. Undertiden syes henimod en tylvt af 
dem fast til midten af ét langt baand, og det sæt baand, som paa den 
maade kommer istand, kaldes kurila kökajåri. I almindelighed bindes 
to saadanne sæt krydsvis over ryggen, medens et eller flere kan bindes 
rundt livet, og den mængde flagrende baand giver manden, som bærer 
dem, et meget broget udseende. De mænd, der er udseede til at bringe 
maden til stammens ældste ved maiskage-festen (sp. tamales de maiz 
crudo)1, er pyntet paa samme maade, og det samme er tilfældet med del- 
tagerne i matachinernes dans?, som først blev indfert af kirken. 
Tasker (sp. talega, huichol kutséli) væves i ét stykke, som derpaa 
foldes over paa midten og syes til paa siderne. Baand af samme materiale 
og med indvævede symbolske figurer fæstes til enderne af den aabne side, 
medens de to andre hjørner som regel pyntes med dusker. Ingen indianer 
er saa fattig, at han jo har en del tasker. Én maa han nedvendigvis have, 
da han ikke paa nogen anden maade kan bære med sig sit fyrstaal og 
knusk foruden lidt tobak og en eller to hikuli?. Denne taske fæstes rundt 
livet og hænger ned fortil; den hjelper saaledes ved sin vægt ogsaa til at 
holde skjorten nede. 
De fleste af taskerne tjener dog ikke noget praktisk formaal. Ved 
festlige anledninger kan man se en mand bære helt op til et dusin af 
dem, hængende ned over hans sider, fæstet paa kors over skuldrene. 
Eiendommelige sæt af smaa tasker (kétsa lowdmi) forekommer ogsaa. 
Fra tre til seks af dem bindes tæt sammen i en lang række ved enderne 
af den aabne side. De har ingen baand, men holdes rundt livet ved hjælp 
af en snor. Udførelsen af disse smaa tasker eller punge er udsøgt. 
Uldskjorter, hvoraf der for nærværende neppe findes et halvt dusin 
i stammen, væves i form af et langt stykke, der brettes over og syes 
sammen paa siderne. De korte ærmer syes ind bagefter. Vzvstolen, 
paa hvilken disse store stykker væves, stilles paa jorden. 
Broderet arbeide (rwjå), som ogsaa mænd kan være flinke i, udferes 
i krydssting med beundringsværdig akkuratesse. Det udføres altid paa 
grovt bomuldstøi, og garnet faaes ved at række op rød flanel; undertiden 
1 Se »Symbolism etc.e s. 17; »Blandt Mexicos Indianere« II, 31. 
2 »Symbolisme etc, s. 177; »Blandt Mexicos Indianere« II, 61. 
3 »Symbolisme etc, s. 17—20; »Blandt Mexicos Indianere II, 109 ff. 
