8 CARL LUMHOLTZ. M.-N. Kl. 
bruges forskjelligfarvet uldgarn. Naar tasker laves af bomuldstei — hvil- 
ket forresten kun sjelden forekommer — broderes ogsaa de; men som 
regel er denne ornamenteringsmetode indskrænket til gangklæder. Tre 
rigt broderede skjorter, saavelsom et skjørt med smukt broderet bord i 
forskjellige mønstre findes i det amerikanske Naturhistoriske Museums 
samling i New York. 
Stammen er overmaade glad i perler, isærdeleshed de smaa melke- 
hvide, og baade mænd og kvinder bærer masser af dem rundt halsen. 
Forskjelligfarvede perlesnore laves ogsaa til øredobber (nakütsa), arm- 
baand (matstwa) og ankelbaand (kotsdpali), omtrent af samme art som 
det perlearbeide, der udføres i Ny Englands blindeinstituter. Ørepynten 
bestaar af rundt, aabent perlearbeide (se planche V, fig. 7—10), som 
i almindelighed fremstiller et blomstermotiv, med en langagtig forlæn- 
gelse, der virkes til et mønster i harmoni med opfatningen af forlæn- 
gelsen som en slange. Dobberne hænges med den runde del ned, paa 
en snor, der gaar gjennem et hul i ereflippen. Arm- og ankelbaand 
(se pl. V fig. 1—6) bestaar af solide, flade perlebaand med mønstre vir- 
kede ind i væven. Disse, saavel som de smaa græskar, fæstes under- 
tiden med den ene ende fortil paa de almindelige perlesnore, som bæres 
rundt halsen, saa de danner et slags sammensat halsbaand. 
I mit samkvem med huicholerne lagde jeg altid vind paa at faa en 
forklaring af ornamenterne paa de forskjellige gjenstande, som jeg erhver- 
vede; men at faa saadan underretning er ikke saa let, som en vil tro. 
Ofte ved folk intet bestemt om mønstrene paa deres belter, og det var 
vanskeligt at finde en kvinde, som kunde fortolke en andens arbeide. De 
fleste oplysninger fik jeg hos forstandige gamle koner. Som regel var 
folk villige til at skille sig af med sit vakre arbeide, men det forekom 
ogsaa, at ingen indflydelse, ikke engang gobernadorens, kunde bevæge en 
kvinde til at sælge sit haandarbeide. 
Et belte, baand eller en taske bevævnes i overensstemmelse med 
sin væsentlige ornamentering; saaledes kaldes f. eks. et belte, der har et 
kam-monster (kam — matsikju), for matsikju kutsilåga (se motiv no. 2), 
et baand, der viser fyrstaalmotiver (fyrstaal — tautsju), kaldes tautsju kurila 
(motiv no. 3). Et baand, der fremstiller en klapperslange (rajé), kaldes 
kupi kurigalåli, der betyder »sommerfugle-baand«, fordi tegningerne 
paa det betragtes som sommerfugle (kupi eller kupitsij; en taske, som 
er prydet med froskemotiver (frosk — rukwd), kaldes rukuwåtsi kwiari (se 
motiv no. 25). En taske, paa hvilken der er fremstillet en larves gange 
1 barken af et træ (vedk. larves navn kuwisjtér), kaldes kwits kuråli (se 
“ 
| 
