1906. No. 1. HUICHOL-INDIANERNES ORNAMENTIK. 17 
Fig. 22. — Fra en taske. Motiv: dobbelt græskarflaske, gudsøie (se motiv 
no. 54) og kors (se motiv no. 56). Et cora-fabrikat. Mønstret i denne 
taske, der i hosstaaende tegning, fig. 22, maa sees fra siden, er en 
meget slaaende illustration af det trekantede græskarflaskemotiv. Tre- 
kanten, som selv er en gjengivelse af den dobbelte græskarflaske, 
bliver mere gjenkjendelig som saadan, naar man sætter den paa top- 
pen af en anden trekant, som man kan se dem paa borderne og tvers- 
over tasken paa midten. Men hvis man til hvert par af saadanne fuld- 
kommengjorte afbildninger af græskarret føier trianglet foroven og for- 
neden, bliver det en større og endnu fuldkomnere gjengivelse, idet prop- 
perne oventil og nedentil nu ogsaa sees. Taskens mest fremtrædende 
mønster er derfor tverrader, i hvidt, af dobbelte græskarflasker med 
propper. Paa billedet kan man skjelne tre rader, med to komplette 
motiver i hver af de øvre rader, medens de to paa den nedre rad 
mangler de nedre propper. Mellem hvert motiv i raden er der et sort 
gudsøie med smaa kors og et stort hvidt gudsøie, og indeni hvert motiv 
er der et lignende gudsøie med ét hvidt kors. Det bor bemærkes, at 
store og smaa øine frembringes af trekanterne (rudemønstret i hvidt). 
Kat.-no. 3855. 
Motiv No. 2. Kam. (Sp., lechuguilla, huichol, matsikjuja). 
Smign. fig. 23—28; ogsaa 20, 137, 145; IV, 8. 
Danserne ved hikulifesten bærer kamme fæstede til sine belter. Disse 
kamme kaldes Oldefader Hjortehales kamme (Tatötsi Mara Kwari Mat- 
sikjüuja). De ligner smaa vispe eller sopelimer og laves af 
fiberen af en liden agave, der kaldes lechuguilla. Materialet 
bringes specielt fra hikulilandet, skjønt der kan neppe være 
tvil om, at planten ogsaa vokser i huicholernes land, siden 
den er almindelig over alle de moderat varme dele af Mexico. 
Naar man laver disse kamme, danner man haandtaget ved 
at binde basterne sammen med en snor af ixtle-fiber, som 
føres over og under smaa bundte af fiberen paa en saa- 
dan maade, at det danner et sommerfuglemotiv (se motiv 
no. 
29.). Enden af snoren lader man fri forat have 
noget at hænge kammen ved. Snoren og enderne af fl" 
børsten er farvet med fernambukfarve, og kammene varierer 
i længde fra 11 til 15 centimeter. Hikulisankerne, som, Fig. 23. 5 
medens de er paa reise, saavelsom under forberedelse til Kam 
festen maa afholde sig fra at vaske sig og kjæmme haaret 
med sommer- 
» fuglemotiv paa 
bruger den nye kam efter festen, ved hvilken anledning haandtaget. 
de tager et bad og betragter sig som nye mennesker. Kam- 
Længde 12 cm. 
mene bruges derpaa resten af aaret, d. v. s. til næste hikulifest; saa faar 
man igjen nye kamme. 
Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1906. No. 1. 2 
