1906. No. I. HUICHOL-INDIANERNES ORNAMENTIK. 5 
in 
V. fig. 3 er blomsten fremstillet med fire kronblade, seet fra siden. Paa 
planche V, fig. 4, er den fremstillet med 8 kronblade, seet ovenfra. I fig. 
8 paa samme planche er blomsten fremstillet med seks kronblade; idet- 
heletaget forekommer den, ved øre-prydelser, i regelen med dette antal. 
Der er visse ting, som tyder paa sandsynligheden af, at tötö oprindelig har 
været og tildels endnu benyttes som navn paa blomster i almindelighed, 
eller ialfald paa en vis gruppe blomster. Motivet er et af de almindeligst 
forekommende paa tobaksdaaser af græskar, saavelsom i ansigtsmaling. 
En hvilkensomhelst stiliseret fremstilling af blomsten kaldes foto sikutämi, 
i textilarbeide saavelsom i broderi og maling. 
Fig. 134. Kvinde og barn med kroner af blomsten tötö fæstet paa kindernc. 
Fig. 135 viser en række stiliserede former af tötö-motivet. Alle er 
vævede eller broderte med undtagelse af de to sidste. Det næstsidste 
mønster er i perlearbeide og viser blomsten seet fra siden. En vis lighed 
med orientalske motiver kunde muligens tyde paa tilstedeværelsen af en 
fremmed indflydelse; men paa den anden side er blomstermotiver efter 
sin natur underkastet visse begrænsninger, saa at man altid kan vente at 
finde en vis lighed mellem de hos vidt adskilte stammer og folkeslag 
forekommende former. 
Den vidstrakte anvendelse af tötö-motivet viser paa en meget karak- 
- teristisk maade huicholens tendens til at give hvert mønster en egen 
fortolkning. De motiver, som ledsager blomstermotivet, fortolkes ofte paa en 
maade, som ikke harmonerer med blomsterforklaringen. Saaledes finder 
vi paa et broderet klædningsstykke (fig. 136) blomsten tôt6, og paa hvert 
