1906. No. 2. STUDIER OVER NORGES STENALDER. II 
mange af disse Beretninger maa betragtes som upälidelige, efterlade andre 
ikke Tvivl om, at der undertiden er blevet nedlagt Stensager i Gravene 
sammen med Bronzealders Sager. Af 162 samlede Mandsfund fra den 
ældre Bronzealder indeholder 17 et enkelt, eller sjældnere 2—3 Sten- 
stykker; 11 af disse Fund indeholder iovrigt ældre Former, 6 udelukkende 
yngre. I Kvindegravene synes Stensagerne ikke at forekomme, og i den 
yngre Bronzealders Fund ere de i ethvert Fald særdeles sjældne. Fore- 
komsten af Stenalderens Former i de ældre Mandsgrave viser dog ikke, at 
Stensagerne ere forarbeidede i Bronzealderen, eller at de i denne Periode 
have været brugte paa samme Maade som i Stenalderen. Det er sædvanlig 
mindre og uanselige Stykker; de ere ofte beskadigede eller fragmenterede 
og meget almindelig ere de stærkt afslidte eller afstødte ved Enderne paa 
ganske lignende Maade som Stenalderens Ildsten. Da der i enkelte Til- 
fælde er fundet Stykker af Svovlkis i Bronzealderens Grave, kunde det 
antages at flere af disse Flintstykker fra den foregaaende Periode have 
tjent som Ildsten, og at de i denne Egenskab er blevne nedlagte i Gravene. 
I to Tilfælde have Flintestykkerne været indsyede i et Stykke Skind eller 
Blære. Det er heller ikke usansynligt, at Stenalderens Redskaber og 
Vaaben ere blevne benyttede af Bronzealderens Folk som Amuletter eller 
paa anden overtroisk Mådel.< 
Dette gir et noget forskjelligt indtryk fra det, man får av den flotte 
påstand, at »flintesakerne er en almindelig bestanddel i bronzealdersfundene < 
i Danmark. 
Fra norske fund anføres dernæst 4 (citerede) bronzealdersfund, der 
skal ha indeholdt »stenredskaper<: 
1. Ab. 79 p. 147 — »Grønhaug< på Anda i Klep, Jæderen, Stav., 
indeholdt bl.a. ifølge Loranges beretning »en gravlerurne og tre flinters, 
hvorav den ene viste sig at være »hjørnestykke af en sleben kiles. — 
Om dette fund meddeler konservator Schetelig mig velvilligst: »I fundet 
B. 2977 er virkelig et stykke af en slebet flintøx, som tilmed maa ha 
været ganske god, antagelig af tyndnakket form, da den har havt sterkt 
hvælvet bredside. Hvad fragmentet selv betræffer gjælder det samme som 
om de andre: det er et tilfældigt spaltestykke. — Det af Lorange for- 
modede stykke af en raa spydspids i samme fund (Ab. 73 p. 90 øverst) 
! Dr. S. Müller fremholder i sit nylig udkomne værk „Urgeschichte Europas" p. 83, at 
man i bronzealderen delvis har benyttet pilespidser av flint. .,Wie man in den myke- 
nischen Gräbern Pfeilspitzen aus Obsidian zusammen mit trefflichen Metallarbeiten findet, 
so erscheinen auch in nordischen Gräbern ganz ähnliche Pfeilspitzen von Feuerstein 
neben den besten älteren Metallarbeiten der Periode, die man die Bronzezeit nennt.“ — 
Pilespidserne er jo ikke av den karakter, at man kalder dem ledende typer (i kro- 
nologisk forstand). 
