14 A. W. BRØGGER. M.-N. Ki. 
Ikke i en eneste av dem er fundet en stenalderstype!. Der er fire gravfund, 
hvori der er fundet /lintstykker, hvorav dr. Hansen har nævnt tre. — Som alle- 
rede ovenfor er nævnt, findes disse flintstykker lige ned 1 vikingetiden i 
grave. I alle tilfælde repræsenterer de ikke nogensomhelst stenalders- 
type. På grundlag av dette tør jeg påstå, at der ikke findes nogetsom- 
helst bevis for, at der i norsk bronsealder er forfærdiget stenalderssager av 
skandinaviske typer. 
Det antas i almindelighed, at overgangstiden mellem stenalder og 
bronzealder i Skandinavien som ellers i Europa er karakteriseret ved, at 
kobbersager forfærdigedes ved siden av stensager. Det vil imidlertid neppe 
heller bli nogen rimelighed for at placere de tusener af norske stensager 
av skandinaviske typer ind i en sådan overgangstid, som i ethvert fald må 
antas at ha været meget kortere end den øvrige stenalder?. 
Lad os dernæst se på dr. Hansens punkt 3 (a): »at et folkefærd, selv 
fremmed for den ariske kultur, allikevel mottar ved byttehandel en del 
av nabofolkets fuldkomnere redskaper av slepen flint etc.« 
Da der altså, efter hvad jeg ovenfor har søgt at vise, ikke kan være 
tale om, at stensagerne av skandinaviske typer kan skrive sig fra et 
eventuelt arisk bronzealdersfolk i Norge, må vore mange tusen stensager 
efter dr. H.'s teori skrive sig fra en byttehandel mellem »Nøstvetfolket< 
og svensk-danske stenaldersmennesker. — Vi kan med et høit tal regne, 
at »Nostvetfolkets« efterladenskaber fra bopladserne*, hidtil kjendt, udgjør 
høist ca. 700 formede redskaber, nemlig omtrent udelukkende øxer af 
Nøstvettypen*. Man tænke sig nu disse tal-modsætninger — ca. 
1 Desværre har det ikke været mig muligt at identificere den „flintspydspids“, der skal 
være fundet i en gravrøs i Ski (Landnåm p. 145). 
2 Det er et av de vanskeligste punkter der fin's at få ikke-arkeologer til at slippe det 
uklare dogme, at der er anvendt stenredskaber i bronzealderen. Således f. ex. ma det 
beklages, at dette har fået plads i et så udmerket og vidt udbredt værk som prof. 
A. Hellands: Bratsberg amt I p. 568. Jeg vil altså endnu engang precisere, at udtryk- 
ket „stenredskaber“ vildleder, således som det i alm. bruges. Der kan være brugt sten i 
bronzealderen herhjemme i Norge (endskjønt jeg ganske bestemt betviler, at det er skeet i 
nogen større udstrækning); men der er ikke forfærdiget redskaber av stenalderstyper i bronze- 
alderen i Norge. M.a.o. når der f. ex. i nævnte værk sies, at ,man har derfor i ikke 
ganske liden udstrækning benyttet også stenredskaber i bronzealderen, og man har ikke 
fundet noget sikkert skjelnemærke på stensager fra sten- og bronzealderen", da er dette 
ikke alene ukorrekt for den siste sætnings vedkommende, men også for den førstes. 
Man kan tilnød tillade brugen av følgende sats: der er i bronzealderen muligens anvendt 
sten til forfærdigelse av visse redskaber, f. ex. til pilespidser, og ildstål. 
3 Jeg må her bortse fra dr. Hansens typologi, som jeg strax skal komme til. 
4 Dr. Hansen regner til „Nostvetkultur“ også pilespidser av skifer på vestlandet og i det 
nordlige Norge. Herfor gis der absolut ingen arkeologisk bevisførelse. Jeg ser derfor 
bort fra disse, så meget mere som de ikke i nævneværdigt antal findes i det sydøstlige 
Norge. 
