54 A. W. BRØGGER. M.-N. Kl. 
der så udtat de lavtliggende, og disse blev nærmere bestemte. En række 
kunde da efter høidetallene opstilles, og den viste, 
at de lavestliggende spidsnakkede og tyndnakkede oxer lå høiere end de 
lavestliggende tyknakkede og bredeggede (samt skafthuloxer og dolke). Da 
står der blot tilbage ræsonnementet vedkommende fundene. Av 170 tynd- 
nakkede oxer! fandtes 23 lavtliggende, hvilket udgjør 13.5 °/o av det hele 
antal! Når man betænker, at der gis mange indlandsfund, er tallet relativt 
ganske høit. — For de øvriges vedkommende er sex fund sikre, øvrige 
40 muligens enkelte usikre, men dog støttende nivåbestemmelserne for de 
sex sikre. Der kan således ikke gjøres nogen indvending mod slutning 
på basis av dette relativt rige materiale. Og slutningen blir da, for vor 
rækkefølge av øxer, at 
geologisk er det bevist, at den spidsnakkede og tyndnakkede type til- 
hører. et tidligere avsnit av hævningen end den tyknakkede og bredeggede 
type, og I folge med disse en række andre former. M. a. o. den udvikling 
av flintøxrækken, der for Danmark og Sveriges vedkommende er bragt 
i sikker forbindelse med andre kronologiske holdepunkter, er for det syd- 
østlige Norges vedkommende også bragt 1 forbindelse med et sikkert krono- 
logisk holdepunkt. Og herved er rækken blevet en Rronologisk brugbar 
typerække. 
En så skarp deling som den, der for Danmark-Sveriges vedkommende 
er bragt i system, vil ikke herpå kunne bygges. Men der blir dog tale . 
om en norsk kronologi, som her skal fremsættes. Sammenstilles de geo- 
logiske og arkeologiske kjendsgjerninger, vil vi få folgende række: 
Geologisk (Prof. Brøgger)? Arkeologisk 
spidsnakket 
brednakket 
I. Havningen fra avslutningen av ældre stenalder Å 
p. 223) omfatter et tidsrum, der ved Kris | storste delen av 
(l.c. p. 208) til den tyndnakkede types tid (I. 
svarer til stigning fra ca. 55 m. til ca. 23 m. tyndnakket. 
tyndbladet 
tyknakket 
II. Hævningen fra slutten av den tyndnakkede types tid 
og til slutten av den br edeggede øxes tid (skafthul- 
øxer, dolke) omfatter et tidsrum, der ved Kristiania | bredegget 
svarer til stigning fra ca. 23 m. til ca. 13 m. (p. 247). © skafthuløxer etc. 
Overensstemmende hermed får vi da følgende kronologiske system for 
yngre stenalder i sydøstlige Norge: 
1 Denne opgave er hoist ufuldstændig; den blev imidlertid avgit prof. Brøgger av mig i 
mai 1905, da undersøgelserne til dette arbeide endnu var i sin begyndelse. 
? Eksempelvis er kun her anført tallene for Kristiania. 
