ER 
BT 27 
1906. No. 2. STUDIER OVER NORGES STENALDER. - 115 
fra Femsjøen og til Aspern har været ufarbart og tildels nokså vildt, må 
det indrommes, at der er stor grad av sansynlighed for, at endel av 
bebyggelsen er foregaet fra Stora Levasdraget.. Det er nu fornemmelig 
skogtrakter, der omgir dette mægtige vasdrag. De dyrkede trakter er kun 
et bælte ved sjøernes bredder. Og regelen for fundene er, at de holder 
sig til disse og ikke går udenom. Nord for Rødenæs kommer man ind i 
Akershus amt til Skulerud-vandet, hvor fundene fremdeles fortsætter, men 
nu sparsommere. Bivasdragene Øgderen og Setten har ydet enkelte fund. 
Omtrent ved Urskog kirke er nu vandskillet mod Glommens vældige dalføre. 
Her stanser også fundene i de udmerket dyrkede trakter ved Bjørkelangen 
i Urskog præstegjæld. Det er her karakteristisk, hvor liden ledning den 
nuværende inddeling gir for forståelse av stenaldersfundene, at fundene i 
dette præstegjæld fordeler sig ved Glommen (Blaker s.) og dernæst ved 
Bjørkelangscentret; men disse to områder er ganske skilt fra hinanden 
med hensyn til bebyggelseshistorie; det ene er bebygget ad den her be- 
skrevne vei Aremark-Omark-vasdraget, mens det andet tilhører Glommens 
store bebyggelse. Det beskrevne vasdrag har ingen større bielve, hvorfor 
bebyggelsens vei i det store og hele er klar. Som nævnt holder fundene 
sig aldeles begrænset til de dyrkede trakter langs sjøerne. 
Kysttrakterne mellem Iddefjorden og Glommens udløb frembyder adskillig 
interesse med hensyn til stenaldersfundene. En stor del av Berg, Skjeberg 
og Borge pgd. har under ældre stenalder ligget under hav. Med den 
langsomme stigning begynder fundene at indfinde sig. Betegnende nok er 
fundene, med undtagelse av et eneste, samtlige senere end den tyndnakkede 
types tid, 2: fra slutningen av ı og begyndelsen av 2 avsnit. Dette har 
da meget naturligt sin grund i det forhold, at det nere beboelige land her 
enten ganske har ligget under vand eller også tildels har været for sum- 
pigt og lidet skikket til bebyggelse. De flade, dyrkede, tildels meget 
lavtliggende strøg her er ikke synderlig rige på fund i forhold til andre 
rigere trakter av landet. Vi har dog fuldt tilstrækkeligt materiale til at 
fastslå, at fundene udelukkende optar det dyrkede løse terræn, nemlig ved 
fjordbundene og omkring de best dyrkede trakter forøvrigt. Her er ingen 
større vasdrag, der udpræger landskabet. Dog samler fundene sig f. ex. 
om den lille elv til Skjebergkilen, der løber gjennem Ingedalsbygden. 
I tilslutning til professor Brøggers arbeide ,Strandlinjens beliggenhed“ nævner jeg her 
et lavtliggende fund av en spidsnakket øx av flint. C. 18951 er fundet på Skjeberg præste- 
gårds eiendom. lfølge generalstabens kart her i 1: 25000 ligger præstegården på en vel 
avgrænset liden høide, der ikke overstiger (et par og) go meter o. h. Tor man anta, ifølge 
