1906. No. 2. STUDIER OVER NORGES STENALDER. 125 
Ved Stryken i ned. Eker pgd., beliggende på sydsiden av elven omtrent midtveis 
mellem Mjøndalens og Gulskogens jernbanestationer, er fundet en fyknakket ox av sten 
(C. 15432); høiden kan her være meget over den minimale for andet avsnits havnivå her. 
Det samme er tilfældet med 4 skafthuløxer: to fundne på gården Stensæt, beliggende 
på elvens nordside nær kirken (C. 2018, 2019); en skafthuløx fundet ved Mjøndalen, 
hvor høiden også kan være betydelig for det nyryddede land i åssiden (C. 16636). Endelig 
er en sk.øx fundet på gården Ekenæs på elvens nordside ved kirken; gården er meget 
høitliggende. Pa gården Stormoen ved Strømsgodset kirke, Skoger pgd., er der fundet' to 
flintblade (C. 20076—77). Det nydyrkede land her kan ligge meget høit, optil 40 m. o. h. 
Ved Hougsund, Øvre Eker pgd., møder vi det første større cen- 
trum i dette rige vasdrag. På de særdeles veldyrkede flader ved elven 
samler fundene sig!. Et særdeles interessant forhold er her bebyggelsen 
ad vasdraget til Ækernsjoen; denne store indsjø har avleb mod nord 
gjennem Fiskumvandet og Vestfoselven, der løber ud i Dramselven ved 
Hougsund. Allerede i ældre stenalder har vasdraget været benyttet som 
færselsvei; der er fundet butnakkede øxer på Eker. De dyrkede flader 
fortsætter nu langs Vestfoselven til Fiskum, og langs selve Ekern findes 
flere steder godt dyrkede gårde; dog er terrænet væsentlig skogklædte 
fjelde; nogen større samling av fundene er der derfor først egentlig på 
nordsiden av vandet ved Fiskum. Mærkelig og interessant'er bebyggelsen 
av Hof p., Jarlsberg og Laurviks amt, der muligens delvis må antas bebygget 
fra Ekernvasdraget. Hof ligger ved vandene s. f. Ekernsjøen og med 
avløb til denne. Selve Hof pgd. er på grund av den relative fundrigdom 
at regne for en egen stenaldersbygd med forbindelse til Drammen. Dalen 
er også særdeles skikket for bebyggelse, idet den væsentlig er lerfyldt, 
nu udmerket opdyrket, begrænset av skogbevoxede porfyråser. 
Vandskillet mod Numedal er ikke høit her, ikke høiere end at jernbanen til Kongs- 
berg uden vanskelighed har kunnet føres igjennem —; enkelte av fundene synes at antyde 
forbindelse; dog kan dette for tiden ikke bevises. 
Noget avsidesliggende er fundet av en tyndnakket øx i Flesberg, be- 
liggende i Dørjas, Fiskumelvens, vasdrag helt nordlig ved udspringet. 
Fra Hougsund kan nu Dramselven følges til næste tydelige stenalders- 
bygd beliggende ved den sydligste del av Tyrifjorden ved dennes vest- 
lige arm: Modum pgd. Langs elven fra Hougsund til Gjeithus er ikke 
rum for synderlig bebyggelse, da bredderne er delvis steile klipper; deri- 
mod er høiderne indenfor nutildags vel bebyggede; det er imidlertid ganske 
forklarligt, at stenaldersmenneskene under den senere del af stenalderen 
ikke har tat dette til land, da vasdraget ikke har ligget nær nok. Inden 
_ Modums stenaldersbygd omtales, bør to bivasdrag til Dramselven av megen 
vigtighed behandles, — nemlig Sigdal-Eggedalsvasdraget samt det vigtigere 
Krederen-Hallingdalsvasdraget. 
1 Til veiledning i den følgende skildring kan benyttes J. Vibe: Buskerud amt. 
