148 es A. W. BRØGGER. M.-N. KI. 
Ager og eng. Sta. fund. Ray 
Ale Cae ae ona ese 36.4 km.? 24 ‚1.6 km. 
Bore SØN 25.3 » II 2.3 > 
SEEING Sha ate RAT > 34 I4 > 
Rammes 2 Gag See 26 is 1% 
Stokke? avler 240.2. 483 18 2.6.4» 
Nøterø og Tjeme . 31.4 » II 2:94,38 
Sandeherred 24.40.6005 40 7. » 
Dole 4-2 05. 0023 70% 37 0.6 » 
Brunlanzes 4 2 2 BO 45 0.8 » 
Dette gir et gjennemsnitstal for rubrik 3 av 1.6. Sammenlignes 
med Smålenene (1.2), Akershus (2.02), Hedemarken (4.2), Buskerud (1.2), 
blir Jarlsberg og Larviks amt det rigeste næst Smälenene og Buskerud. 
Det beregnede tal for fætheden angir altså meget oversigtligt, hvor mange 
km? av det dyrkede land eier et fund, idet det har været hensigtsmæs- 
sigere at beregne dette tal end at beregne, hvor mange fund der går på 
hver km? For Jarlsberg vil det altså si, at vi her har 7120 stenalders- 
bygder særlig i Sande — Skoger-trakten, hvor der allerede er gjort opmærk- 
som på dette forhold ovenfor. Stenalderscentret ved Sæm—Ramnæs er 
også omtalt. Og endelig er i Jarlsberg det relativt rigeste samlet i Brunla- 
næs— Tjølling —Sandeherred-centret I. 
Sammenlignes tilsist de rigeste stenaldersbygder, vi hu (1. jan. 1906) 
kjender, vil disse i orden være: 
Kråkstad —Ås—Vestby i Akershus med tæthed av 1 fund på 0.6 km? 
Jd— Aremark - Smålenene » — 9» el BED pe 
Moss— Våler— Hobøl - — >» Sn! ie Co TE 
Hole— Norderhov - Buskerud » E= Se De 
Skoger— Sande '- Jarlsberg » — ee ee  - 
Sandeherred— Tjolling— 
Brunlanes - — » = SS Jorg 
Disse tal er ganske interessante; de vil naturligvis forandre sig, men 
» . . . . o o x 
sansynligvis altid i forhold til materialet. När dette efterhänden voxer be- 
tydeligt, vil jo tæthedstallet også synke og angi rigere bygder ?. 
Andebo, Hedrum og Lardal er ikke tat med i tabellen, da de vilde forrykke forholdet 
urimeligt. De hører ikke til hovedtrækkene av bebyggelsen. 
12 
Jeg antar, at disse tal har en stor interesse. Vilde man nemlig i Sverige og Dan- 
mark ta for sig stenaldersfundene og det dyrkede areal og gjøre en lignende beregning, 
så vilde man antagelig ved Zalstorrelser bli dogmet om Norges , fattigdom i stenalderen“ 
kvit. Man skal betænke, at,det dyrkede areal i Norge nutildags ikke er større, end 
