Til p. 
. Til p. 
DD 
N 
© 
P. 96 
- = 
STUDIER: OVER NORGES STENALDER. 189 
Tilføielser og Rettelser. 
åg HOLE (X. 
Jeg har desværre her citeret professor Montelius urigtigt. I Antiqv. Tidskrift 
XIH, p. 34, nævner Montelius en dysse fra Tune pgd. Det er kun citatet: Ab. 
1879 p. tor, som er feilagtigt, og som ledede mig på sporet av den i note 1, p. 5 
citerede jættestue fra Skjæltorp i Skjeberg. 
Der skal stå: 1869, p. 101 i Montelius’ citat, så vil man på det sted i Loranges 
reiseberetning finde en beretning om en dysse fra Grålundskoven i Tune ped., 
Smål. — Der står her: ,— — en meerkelig Stensætning i Grålundskoven. De 
opreiste Stenes Antal er, som sædvanlig i Tune, 9; men i Cirkelens Midte sees et 
firkantet Gravkammer, hvis fire Sidestene ligger halvt over, halvt under Jorden og 
dækkes af en stor Overligger. Dette Mindesmærke har i hele sin Ordning over- 
raskende meget tilfælles med Stenalderens Runddysser, — kun at de omgivende 
Stene er altfor regelmæssige, og at Kammerets Sidestene slutte for nøiagtigt til 
hverandre. Overliggeren er i længst forsvunden Tid halvt afveltet, og Kammeret 
tømt, uden at nogen vidste at fortælle mig om, hvad deri fandtes.“ 
Der er dog grund til at tvile lidt på at dette monument har været en dysse. 
Hvad det ellers skulde ha været er ikke godt at si; man kunde dog vel tænke sig, 
at det har været en hellekiste av stenalderens yngste gravform. 
10. 
Dr. Andr. M. Hansen har i Ab. 1905, p. 161, leveret et modindlæg til prof. 
Brøggers og mit arbeide (,Strandlinjens beliggenhed" og ,Øxer av Nøstvettypen*) 
og er bl. a. kommet ind på nogle av de spørgsmål, der i Indledningen er gjennem- 
gaede. Dr. Hansens nye indlæg kræver imidlertid intet yderligere svar, und- 
taget et par punkter vedrørende ældre stenalder, hvilke jeg skal besvare på et 
andet sted. Både angående anvendelse av „stenredskaber“ i bronzealderen og 
m. h. t. gravspørgsmålet i Norge hævder dr. Hansen fremdeles sine anskuelser. 
Det er imidlertid meget vanskeligt at komme til nogen forståelse, når dr. Hansen lige- 
overfor stenaldersgravene fra Klop anfører: 
»Efter beskrivelsen får jeg nærmest indtryk av at man kanske ikke engang har 
en bronsealders grav, men en ældre jernalders gravplads ,på flat mark" (4 grave 
fundne), hvor en enkelt grav har indeholdt en del flintesaker — således som man 
har flere paralleler tıl.“ (1. c. p. 182. Udhævelserne gjort av mig). 
Jeg ber bemærket, at det her dreier sig om sienkister, hvori der er fundet sex 
smukke, endogså usædvanlig smukke flintdolke, og intet mere. — Jeg skal imidlertid 
ikke opholde mig længere ved dette. Hvad der kan sies om alle disse punkter, 
er sagt med tilstrækkelig tydelighed i Indledningen. 
linje 16 nedenfra, står: påvise, skal stå: forklare. 
. Skal efter fig. 25 stå: ,Øx tilhørende arktisk stenalder“. 
74. De to avbildede fversmit av benspidsen fra Fernewerder, er tagne ved foden av 
spidsen. Overalt ellers har den et ovalt tversnit. 
L 7 og 8 "nedenfra, star: R. 90 a og I, skal sta: À. 90—91. 
Tabellen, p. 112—113, gor kun krav på omtrentlig fuldstændighed. Det viser sig, at tallene 
er høist bevægelige. Allerede siden den er endelig udarbeidet (december 1905) er 
fundenes antal på flere steder forøget. (Grue, Hedemarken, Opdal i Hallingdal, etc.). 
Av speciel interesse er imidlertid en fyknakket øx fra en plads Ramum i Våler pgå., 
Hed., fundet 1905. Som avsluttende hovedbebyggelsen i Glommenvasdraget har 
jeg p. 122 nævnt Hof pgd. Dette ene fund tør muligens antyde at vi med årene vil 
få at trække grænsen noget længere nord end nu, måske ved Elverum. 
