1906. No. 4. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 11 
vistnok, siges der videre, moderne forskere (her sigtes til Boyle), som 
ikke vil gaa ind paa, at de nævnte fem principer virkelig findes eller fore- 
kommer i de naturlige stoffer, men mener, at de ferst dannes eller frem- 
kommer ved ildens paavirkning, ved destillationen. Men hertil bemærkes, 
at man godt kan faa frem flere af disse grundprinciper paa andre maader, 
uden at tage ilden til hjælp, idet man f. ex. kan presse olien ud af plan- 
terne eller faa salte udkrystalliserede ved henstand af plantesafter. Han 
mener derfor, at man maa holde sig til de fem principer og gaa ud fra 
dem som virkeligt existerende i stofferne. 
Efter denne indledning kommer beskrivelse af apparater og ovne samt 
forklaring af kunstudtrykkene ! og de kemiske tegn. Man havde nemlig, 
foruden de gamle alkemistiske tegn for metallerne (planeternes tegn), alle- 
rede længere tid brugt en hel del andre tegn, og da disse endnu længe 
udover holdt sig i almindelig brug, skal vi gjengive nogle af de mest 
anvendte. De gamle fire elementer betegnes saaledes: 
A ild, VV vand, A luft, jord. 
Videre brugte man f. ex.: 
& svovl, G— vitriol, X salmiak, 3 antimon, © salpeter, + edike, 
0-9 arsenik, © salt, \y spiritus vini. 
Syrerne betegnedes ved vandets tegn, kombineret med passende 
bogstaver, f. ex: 
VZ salpetersyre (aqua fortis), VW kongevand (aqua regalis). 
Man havde ogsaa tegn for de forskjellige slags operationer, f. ex. 
= sublimere og = præcipitere (bundfælde), og disse kombineredes atter med 
metaltegnene, f. ex: % eller & mercurius præcipitatus, kviksølvoxyd, 
% eller 2 kviksølvsublimat o. s. v. 
Forøvrigt er Lemerys bog delt i 3 dele: des mineraux (22 kapitler), 
des Vegetaux (32 kapitler) samt des Animaux (6 kapitler). 
Afsnittet om mineralerne begynder med guldet; Lemery var ikke 
alkemist, han forklarer og afslører de alkemistiske bedragerier og skuffelser. 
Ved omtalen af guldets opløsning i kongevand driver han de korpuskular- 
theoretiske betragtninger ud til de yderste konsekventser: naar guldet 
kommer i berørelse med dette opløsningsmiddel, bliver dets partikler med 
voldsomhed løsrevne, og saalænge dette staar paa, finder en opbrusen 
sted; de sure spidser borer sig ind i metalpartiklerne, og disse holdes nu 
svævende i væsken, fordi kongevandpartiklerne bærer dem som flottører, 
1 Derunder bl. 2. alkooliser, at overføre til alkohol eller impalpabelt pulver; man brugte 
ogsaa ordet alkool for at betegne en meget ren esprit, f. ex. alkool de vin for rektificeret 
spiritus vini. Videre kan her nævnes udtrykket mortifier, at forandre et legemes ydre 
form, som naar kviksølv overføres til oxyd; det modsatte er revivifier (I, pag. 58). 
