1906. No. 4. — FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 13 
Afsnittet om plantestofferne omhandler bl. a. harpix, papir, sukker, 
vin, edike, vinsten, sæbe, opium, tobak, kamfer o. 1. Kamfer siges at 
være en harpix, der destillerer draabevis af et stort træ paa Borneo; den 
er sammensat af et svovl og et salt, der begge er saa flygtige, at man 
ikke kan opbevare den, uden at den mindsker i vægt. — Under vinstenen 
omhandles ogsaa de andre kalisalte, kaliumkarbonat (huile de tartre par 
defaillance, oleum tartari per deliquium) og kaliumsulfat (magisterium tartari). 
Det sidste og korteste afsnit, om dyrene, omhandler slangerne og 
deres gift, destillationen af urin, hjortetak, hjerne, honning og voks. Under 
urindestillationen omtales hovedsageligt fosforet og dets fremstilling!, men 
derhos ogsaa bolognesersten ? og andre lysestene eller fosforescerende 
substantser, hvilke forevrigt ogsaa Boyle slog sammen med det almin- 
delige fosfor. 
Lemerys bog er den første, hvor der er forsøgt at adskille mellem 
den anorganiske og den organiske del af kemien. Klassifikationen er vist- 
nok ufuldkommen og mange steder urigtig, idet der alene tages hensyn 
til udgangsmaterialet, saa f. ex. kalisaltene kommer under planterne og 
æther under mineralerne. Om der end ellers ogsaa er feil og misfor- 
staaelser, saa afgiver dog i det hele og store bogen et umiskjendeligt 
vidnesbyrd om, at kemien havde gjort betydelige fremskridt i de lidt over 
to menneskealdere, der var hengaaet, siden Libau udgav sin alchemia. 
Lemerys kollega i akademiet, Wilhelm Homberg}, var født 1652 
i Batavia af tysk slægt, og uddannet som jurist. I Magdeburg, hvor han 
havde nedsat sig som advokat, blev under samværet med Otto von Gue- 
ricke hans interesse vakt for naturvidenskaberne, saa han opgav sin 
stilling og reiste til udlandet for at studere. Han arbeidede bl. a. en tid 
paa Hiårnes laboratorium i Stockholm samt hos Boyle, og kom senere 
til Paris, hvor han blev livlæge hos hertugen af Orleans, og døde 1715. 
udfældes svovlet atter som et hvidt pulver, der saaledes ikke er noget andet end alkooli- 
seret svoviblomst. 
Man vil have lagt mærke til, siger Lemery, at urin af folk, der drikker vin, vanskeligt 
giver fosfor, formodentlig fordi den lysende materie paa grund af vinens spiritus altfor 
let fordamper, medens det mere konsistente stof i øl har lettere for at holde paa den 
flygtige lysmaterie; derfor gaar fremstillingen lettere i Tyskland og England end i 
Frankrige. 
Fremstillingen af fosfor var overhovedet endau vanskelig og gav kun lidet ud- 
bytte. Fosforet var derfor meget kostbart, og-i begyndelsen af det 18de aarh, betaltes 
en unze (vel 29 gram) med 10—16 dukater eller mere end sin vægt i guld. 
2 Bologneserstenen var tungspat, der var ophedet sammen med kul, Dens fosforescerende 
egenskaber blev først iagttagne af en skomager i Bologna, og fremstillingsmaaden blev 
først beskrevet 1622 af den franske kemiker Pierre Potier (Poterius). 
3 H. Peters, Chemiker-Zeitung 1903, 1249. 
[23 
