18 Å TH. HIORTDAHL. M.-N. KI. 
i vægt, skulde bruges paany, saamange gange man vilde, saa at det ved 
daglig at underkastes denne behandling skulde være som en melkeko, der 
gav guld. Han forstod ikke, at sølvmynterne indeholdt en liden smule 
guld), og at dette var saa lidet, at selvets vægt tilsyneladende blev ufor- 
andret. Han forelagde sit projekt for autoriteterne i Holland og stillede 
i udsigt, at man ved at tage større mængder sølv i arbeide skulde kunne 
opnaa en betydelig forøgelse af statsindtægterne, saa man kunde afskaffe 
told og afgifter paa den menige mands livsfornødenheder. Der blev sluttet 
en overenskomst, hvorved der sikredes ham et betydeligt honorar samt 
2 pct. af udbyttet; prøver, der blev anstillede (rigtignok kun i mindre 
maalestok), gav et tilfredsstillende resultat, men sagen døde hen. 
Det faldt neppe Becher ind i dette at se en ligefrem metallurgisk 
operation, dertil var han en altfor troende alkemist, der ved enhver leilig- 
hed tog alkemien i forsvar. I sin physica subterranea (1669) søgte han at 
afkræfte forskjellige indvendinger, der var fremkomne mod alkemien: hvis 
denne kunst virkelig existerede, saa maatte den være kjendt af kong Salomo, 
der sad inde med al himlens og jordens visdom, og for hvem intet var 
skjult; men saa kunde ikke være tilfældet, da kongen sendte skibe til 
guldlandet og derhos ilagde sine undersaatter skat. Denne indvending, 
der var fremsat af et »subtilt hoved«, tager Becher ganske au sérieux 
og imødegaar den udførligt; kongen, som uden tvivl var inde i alkemien, 
kunde alligevel have sine grunde til at sende skibene bort. Han 
kunde f. ex. ville lade den alkemistiske proces foregaa paa et afsides sted, 
for at hemmeligheden bedre kunde bevares. Og hvad skatterne angaar, 
saa var det en aldeles sikker sag, at keiser Leopold I kunde gjøre guld, 
men han havde ligefuldt skattelagt sit folk o. s. v. Becher har skrevet 
meget andet i denne genre; han troede bl. a., at evangelisten Johannnes 
havde været alkemist, og naar det i en hymne fra det 12te aarh. heder, at 
denne gjorde guld af grene, e virgis fecit aurum, drøftede han spørgsmaalet 
om disse grenes natur og kom til det resultat, at grenene har været af 
tamarisk, fordi han havde hørt, at jorden omkring denne busk pleier at 
holde guld?. 
Naar en mand som Becher har faaet en betydningsfuld plads i kemiens 
historie, saa ligger dette i hans theoretiske anskuelser, i hans opfatning 
af legemernes grundbestanddele. Denne har han vistnok ikke fremsat med 
megen klarhed, og om han selv — neppe fri for forfængelighed — har 
1 I ældre tid var dette ofte tilfældet. De her i Norge i det 17de aarh. af Kongsbergsølv 
prægede mynter, og isærdeleshed Fredrik III's kroner af 1669, pleiede altid at indeholde 
guld. 
? Tamarisken vokser ofte paa sanden i elveleier, 
