1906. No.4. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 25 
Boerhaave holdt hvert aar en række forelæsninger over kemi. Da 
der 1724 under titelen institutiones et experimenta chemiæ uden hans 
vidende eller samtykke var udkommet en udgave af disse, der indeholdt 
de groveste urigtigheder, saa han sig nødt til selv at udgive dem!, og de 
udkom da 1732 under titelen elementa chemiæ; bogen var skrevet paa 
latin, men blev straks oversat paa tysk, fransk og engelsk, fik stor ud- 
bredelse og blev i lange tider meget benyttet. Da dette vigtige værk 
giver en fuldstændig oversigt over tidens viden paa kemiens forskjellige 
omraader, vil en kort gjennemgaaelse være af interesse. Det bestaar af 
to bind, af hvilke det første atter er delt i to dele, de historia artis, der 
er ganske kort, samt de artis theoria, der optager den allerstørste del af 
bindet. 
Der begyndes med en kort foreløbig oversigt over de stoffer, som 
kemien beskjæftiger sig med: 1) metallerne (6 foruden kviksølvet, der 
medregnes med et vist forbehold), 2) saltene (kogsalt, salpeter, borax, 
salmiak o.1.), 3) svovl (hvorunder ogsaa arsenforbindelser, petroleum, 
bitumen, rav m. m.), 4) stenene og 5) halvmetaller. Disse sidste deles 
atter i: I. Vitrioler, bestaaende af et metal og en syre, af hvilke kun om- 
tales sulfater?, og hvoraf det bl. a. sees, at den hvide vitriol (zinkvitriol) 
endnu ikke var nærmere kjendt. II. Svovlmetaller, hvorunder bl. a. 
nævnes zinnober og antimon, om hvilket sidste der siges, at det bestaar 
af virkeligt svovl samt en bestanddel, der ligner metallerne; hvis det ikke 
var sprødt, vilde man her have det syvende virkelige metal. Endelig III. 
forskjellige ertser, jernertser som blodsten og magnetjern o. a. Disse 5 _ 
afsnit om mineralriget følges af 2 om plante- og dyreriget. Som første 
bestanddel af planterne antages et subtilt og imponderabelt stof, spiritus 
rector®, hvis forekomst man navnlig kan iagttage hos de flygtige olier, 
hvem det meddeler deres forskjellige egenskaber og arom. 
1 Aldrig havde jeg tænkt, siger han i fortalen, at jeg skulde komme til at skrive kemi, 
men det er gaaet anderledes, end jeg tenkte. En utaknemmelig sjæl blandt mine til- 
herere, der paa en skammelig maade søgte at skaffe sig vinding, forbitrede mig de 
kemiske forelæsninger ved under mit navn at udgive institutiones et experimenta 
chemiæ, hvor der næsten paa hvert eneste blad tillægges mig de mest urigtige, latter- 
lige og barbariske ting. Bogen fandt mange kjøbere, og der var dem af mine tilhørere, 
som ikke generede sig for at tage den med paa forelæsningerne og vise mig den lige 
i mine aabne eine. — Boerhaave tog sig saa nær af dette, at han vilde ophere med 
forelæsningerne, men man fik ham dog bevæget til at vedblive og til selv at besørge 
en udgave, 
w 
Ellers bruger Boerhaave udtrykket vitriol i mere udstrakt betydning, f. ex. om 
kviksølvnitrat, argenti vivi vitriolum, samt om kviksølvsublimat, der karakteriseres som 
en af kvikselv og saltsyre bestaaende vitrioi: Basis hujus Vitrioli Argentum vivum 
purissimum, altera pars est spiritus salis Marini, 
3 Cotyledones ut plurimum balsamo scatent propriis in loculis reposito; id olei videtur 
elaboratum ultimum humidum, quod planta paratum reponit in promptuariis hic natis. In eo 
