1906. No. 4. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 27 
Fra disse 4 instrumenta artis et nature gaar han over! til afsnittet 
de menstruis, næst afsnittet om ilden det vidtleftigste. Menstruum betyder 
egentlig et oplesningsmiddel, men bruges her for idetheletaget at betegne 
kemisk virksomme stoffer af alle slags, flydende saavelsom faste, olier, 
spiritus, alkalier, syrer og salte. Disses gjensidige virkning betragtes som 
beroende paa affiniteten; men medens denne oprindelig tænktes virkende 
mellem stoffer, der var indbyrdes beslægtede, fremhæver Boerhaave, at 
den netop virker mellem stoffer, som er af forskjellig natur og ikke be- 
slægtede. Selve udtrykket affinitet var endnu ikke kommet almindelig i 
brug, og Boerhaave benytter det heller ikke meget, idet han gierne 
bruger en omskrivning; naar f. ex. metallerne opleses af en syre eller 
guldet af kongevand, foregaar dette formedelst en vis kraft, ifølge hvilken 
opløsningsmidlets dele tiltrækker delene af det opleste stof i høiere grad 
end de frasteder dem — magis ex amore quam odio. — Under den 
nærmere gjennemgaaelse af de forskjellige slags menstrua finder man ud- 
førligt omhandlet spørgsmaalet om alkaliernes oprindelse, et problem, som 
i lange tider havde været drøftet af kemikerne. Baade van Helmont 
og Boyle og med dem de allerfleste af deres samtidige, ligesom senere 
ogsaa Stahl, var af den mening, at alkalierne, som fandtes i asken fra 
planterne, ikke indeholdtes i selve den levende plante, men først dan- 
nedes ved dens forbrænding?, og Boerhaave slutter sig hertil. — Hvad 
syrerne angaar, ser man, at de vigtigste af plantesyrerne (acida vegetan- 
tium nativa) vel var kjendt, men ikke holdtes nærmere ud fra hverandre 
og heller ikke med bestemthed skjelnedes fra edikesyren. De organiske 
syrer antoges at adskille sig fra mineralsyrerne (acida fossilia) derved, at 
de ikke som disse kunde forbinde sig med ædle metaller. 
Medens det første bind af Boerhaaves elementa saaledes meddeler 
et mere almindeligt overblik over kemien, giver det andet bind en række 
mere detaillerede forskrifter til fremstillingen af de forskjellige præparater, 
tilligemed en fuldstændigere beskrivelse af disse. Under planteriget, der 
først omhandles, finder man foruden alkohol, edikesyre og en hel del rent 
farmaceutiske præparater, tillige omhandlet de forskjellige alkaliforbindelser?. 
Under dyreriget omhandles bl. a. salmiak, der angives at komme fra 
1 Agite, auditores ornamentissimi, transeamus alacres ad aliud negotium! 
Idet planterne mentes at indeholde visse fjernere bestanddele, der først ved ildens paa- 
virkning fik anledning til at trede sammen og danne alkalier. 
3 Alkalikarbonat, alcali fixum eller sal alcalinus, sal vegetantium acer, sal tartari, cineres 
clavellati (potaske), salia Tacheniana, — kalihydrat, sal acerrimus Cum calce viva, — de 
Organiske syrers kalisalte som syresalt og de forskjellige slags tartarus, vinsten, hvor- 
under tartarus tartarisatus, normalt kaliumtartrat, samt tartarus regeneratus, der er 
kaliumacetat, fremstillet af sal tartari og edikesyre. 
te 
