| 
| 
| 
VII. 
Flogistontiden. 
Gjennem Stahl og hans skole blev nu Berlin i længere tid et vigtigt 
sæde for det kemiske studium. Denne hovedstad havde ogsaa, ligesom 
tidligere London og Paris, faaet et videnskabeligt selskab, hvis skrifter 
først udkom paa latin (Miscellanea Berolinensia), men senere, efterat det 
af Fredrik II var bleven reorganiseret, paa fransk, som da var verdens- 
sproget?. Blandt Berlinerakademiets medlemmer er, foruden Stahl og 
Hoffmann, isærdeleshed følgende at nævne: Caspar Neumann 
(1683—1737), professor i kemi ved collegium medico-chirurgicum samt 
første hofapotheker, hvis forelæsninger udkom under titelen chymia medica 
dogmatico-experimentalis (1749—55), samt Johan Theodor Eller (1689— 
1760), der først havde været jurist, men blev derefter læge; han studerede 
i Paris under Homberg og Lemery og blev 1724 professor i anatomi 
ved det nævnte collegium. Begge disse var dygtige lærere, og om de 
end ikke har leveret meget videnskabeligt arbeide, har de dog øvet en 
betydelig indflydelse og i høi grad bidraget til udbredelse af kemiske 
kundskaber. Neumann efterfulgtes af Johann Heinrich Pott (1692— 
1777), som oprindelig var bestemt for theologien, men efterat have hørt 
Stahls og Hoffmanns forelæsninger gik over til kemien. Han laa 
1 Selskabet, der var stiftet 1700, men først traadte i virksombed 1711, havde under 
Fredrik Wilhelm Ps regjering kun havt liden fremgang, idet kongen, om han end 
havde nogen agteise for kemi og medicin, dog idetheletaget ikke var gunstigt stemt for 
videnskaberne. Akademiets første præsident var Leibniz, men efter dennes ded 
(1716) satte kongen mindre anseede mænd til dets præsidenter og vicepræsidenter, og 
haanede det ligefrem ved (1731) at beordre disses aarspenge opfert »sub Titulo Vor 
die sämtliche Kônigl. Narrene, hvilken »odiöse Ausgabe« først bortfaldt 1740. Kongen 
havde 1723 besluttet at bygge et kemisk laboratorium og bemærker desangaaende: 
»Die Operationes Chymicæ werden zwer Impensa machen, jedoch aber dürfen wir 
dafür Douceurs zu gewarten haben, wann wir die Præparation und den Debit des 
Siegel-Lacks unice werden erhaltene. A. Harnack, Geschichte d. kgl. Akad. d. 
Wissensch. Berlin 1900. I. 
% Under afhandlingernes titel staar gjerne » Traduit de l’Allemand«. 
