32 TH. HIORTDAHL. M.-N. KI. 
dannet som theolog og levede i smaa og trykkende kaar som sproglærer 
og prest, da han begyndte at beskjæftige sig med naturvidenskaberne. En 
bedre lønnet ansættelse hos en rig privatmand gav ham i 40-aars alderen 
nogle aars uafbrudt otium til det arbeide, der har sikret ham en frem- 
trædende plads i kemiens historie. Efter en tids forløb blev han imidlertid 
uenig med sin velynder og blev prest ved en dissentermenighed i Birming- 
ham, hvor han indviklede sig i politiske og religiøse stridigheder, der til- 
slut gjorde ham det umuligt at forblive i England, saa han 1795 udvan- 
drede til Nordamerika. Priestley har udgivet en mængde skrifter, 
hvoraf dog de fleste behandler theologiske, metafysiske og politiske spørgs- 
maal; hans naturvidenskabelige skrifter omhandler elektricitet, optik og 
kemi. Hans landsmand Thomson siger i sin history of chemistry, at 
han som elektriker var respektabel, som optiker kun en kompilator, men 
som kemiker en opdager. Han har ogsaa i virkeligheden fundet meget 
nyt, der har havt den største betydning, men hans undersøgelser er ikke 
udført efter nogen konsekvent anlagt plan; de er uden indbyrdes sammen- 
hæng, heller ikke indgaaende bearbeidede, og han synes ikke at have havt 
den fulde erkjendelse af deres virkelige videnskabelige betydning. — 
Noget yngre var irlænderen Richard Kirwan (1750—1812), der be- 
gyndte som advokat i London, men senere gik over til at dyrke natur- 
videnskaberne, isærdeleshed kemi, mineralogi og geologi; siden 1790 vir- 
kede han i Irland som præsident for det derværende akademi. | 
Ogsaa i de øvrige lande i Nordeuropa blev der oprettet akademier 
og lærde selskaber. Ved akademiet i St. Petersburg, der stiftedes 1725, 
virkede Michailo Wassiliewitsch Lomonossow (1711—1765), en 
mærkelig personlighed, der baade som kemiker og som fysiker var langt 
forud for sin tid. Han udgav 1763 det første kemiske værk, som er for- 
fattet paa det russiske sprog. — Videre oprettedes lærde selskaber 1 
Upsala 1728, i Stockholm 1739, i Kjøbenhavn 1742, i Haarlem 1754 samt 
endelig i Trondhjem 1760; det sidste selskab, til hvis oprettelse den lærde 
biskop Gunnerus havde givet stødet, fik 1767 kongelig stadfæstelse. 
I Norge blev 1757 oprettet et bergseminarium paa Kongsberg, den ældste 
bergskole i Europa, og den første læreanstalt her i landet, hvor kemien 
blev gjenstand for regelmæssige forelæsninger. Det var imidlertid kun i 
Sverige, at der udfoldede sig et rigere videnskabeligt liv; Sverige tæller 
i denne Linnés tidsalder (1707—1778) en hel række navne, som har en 
god klang i videnskabens historie, saaledes familien Celsius, af hvilken 
far, søn og sønnesøn var professorer i Upsala; af disse er navnlig den 
sidste, Anders Celsius (1701—1744), bekjendt for sin inddeling af 
thermometret (1742). Og der er et stort antal navne, isærdeleshed inden 
