46 TH. HIORTDAHL. M.-N. Kl. 
stillet eller ordnet denne sin viden, og det blev Bergman, som kom til 
at give analysen det grundlag, som den siden har bygget paa. Han med- 
delte den første fuldstændigere oversigt over reagentserne samt deres 
virkning paa metallerne og forskjellige andre stoffer. Specielt bør det 
nævnes, at Bergman var den første, som ved bundfældning søgte at faa 
stofferne delt i forskjellige grupper og saaledes bragte den kvalitative 
analyse i system. Blandt de ved Bergman indførte arbeidsmethoder 
kan ogsaa nævnes silikaternes opslutning med alkalikarbonater, der dog 
allerede var anvendt af Scheele og saaledes vel oprindelig skriver sig 
fra denne. 
Bl&seroret! havde vistnok allerede været kjendt af Kunckel, men 
dets almindeligere anvendelse til kemisk undersøgelse af mineraler kom 
først op i Sverige, hvor det benyttedes allerede før midten af aarhun- 
dredet, navnlig af Cronstedt. Dets brug blev først nærmere beskrevet 
af Gustaf v. Engeström (1738—1813); ogsaa Bergman gav i afhand- 
lingen de tubo ferruminatorio en udførlig anvisning, og man skylder Gahn 
forskjellige forbedringer og reagentser, saaledes brugen af koboltsolution. 
Den kvantitative analyse, som man hidtil kun lidet havde beskjæftiget 
sig med, tog ogsaa gjennem Bergman og Kirwan et væsentligt op- 
sving. Isærdeleshed har Bergman indlagt sig betydelige fortjenester, idet 
han lærte, at man for at bestemme mængden af et stof ikke behøver at 
isolere det og fremstille det i fri tilstand, men kun at overføre det til en 
forbindelse af kjendt sammensætning, idet man af dennes vægt kan regne 
sig til stoffets. Hvis saaledes et metal, der veier a, under visse omstændig- 
heder giver et bundfald, der veier b, og man ved anvendelse af den 
samme methode af metallets opløsning udfælder et bundfald, hvis vægt 
er nb, kan man sikkert slutte, at den tilsvarende vægt af metallet er na. 
I afhandlingen de præcipitatis metallicis har han i dette oiemed givet 
kvantitative bestemmelser af 45 bundfældte metalforbindelsers sammensæt- 
ning. Han fandt saaledes, at 
100 dele sølv giver 133 klorid (beregnet 132.84), 
—»—  kviksolv — 104 oxyd ( — 10940); 
—»— bly — 143 sulfat ( — 146.3 ), 
— — — 116 oxyd ( — 107.73), 
—»— kobber — 158 oxyd ( — 12515) 
Har man f. ex. fundet a vægtsdele blysulfat, saa er den tilsvarende 
vægt metallisk bly 199 à o.s.v. I afhandlingen de minerarum docimasia 
1 Nærmere om blæserørets historie, Landauer, Ber. 26, 898, 
