1906. No. 4. — FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 
7 
tn 
kjendte ogsaa, at fosforet forekom i urinen som fosfat, og at det over- 
hovedet forekom langt mere udbredt i planteriget, end man før havde vidst. 
At det forekommer som kalciumfosfat i ben, blev først paavist af Gahn 
1766, og Scheele fremstillede fosfor af ben 17702. Natriumfosfat af urin 
blev først fremstillet 1735 af Hellot; man kaldte det i almindelighed 
perlesalt, sal perlatum, og Pott holdt det for et slags glaubersalt; Berg- 
man antog, at det indeholdt en eiendommelig syre, perlesyren (pag. 41); 
men Scheele erkjendte den 1785 for fosforsyre. — Borsyren (sedativ- 
saltet) blev 1732 undersøgt af Cl. J. Geoffroy, der bl. a. opdagede, at 
den meddeler flammen en grøn farve, men saavel han som Pott, der 1741 
arbeidede dermed, havde endnu kun uklare forestillinger om den. Det 
var først Baron, der 1747—48 erkjendte, at borax ligefrem er en forbin- 
delse af borsyre og natron og lader sig fremstille ved at bringe begge 
disse bestanddele sammen. Heller ikke han kom til noget definitivt resultat 
med hensyn til, hvad borsyren egentlig er, men han bestemte dog rigtigt 
flere af dens egenskaber; han viste, at den kun lader sig forflygtige med 
vanddampe, men at den ikke i og for sig er flygtig, samt at den ved 
ophedning kan uddrive syrerne af salpeter eller kogsalt; paa grund af 
denne sidste egenskab tænkte man, at den maatte indeholde svovlsyre, 
og Bourdelin anstillede i 1753 forseg i denne retning, men opnaaede 
ligesaalidt som sine forgjængere at opklare borsyrens virkelige natur. 
Borsyrens tilstedeværelse i lagunerne i Toskana blev bekjendt 1778 ved 
Hubert Franz Hoefer, en tysker, der var hofapotheker i Florentz; 
udvindingen i det store begyndte dog først senere (1818). — Flusspaten, hvis 
evne til at etse glas synes at have været kjendt siden 1670, blev 1768 
undersøgt af Marggraf, der destillerede den med svovlsyre i en glas- 
retorte og fandt, at der i vandet i forlaget udskiltes en hvid jord (kiselsyre); 
han mente derfor, at svovlsyren af flusspaten uddrev en flygtig jordart. 
Scheele gjentog forseget 1771 og fandt, at flusspaten indeholder kalk i 
forbindelse med en eiendommelig syre; denne syre, som af svovlsyren var 
bleven sat i frihed, mente han frembragte kiselsyre ved at komme i be- 
rørelse med vand. Priestley, der 1775 gjentog forsøget og opsamlede 
den udviklede gas over kviksølv, lagde mærke til, at glasset i retorten 
blev stærkt angrebet; og endelig foranledigede hofapotheker i Stettin 
Johann Carl Fredrich Meyer (1733—1811) Scheele til 1781 atter at 
 gjentage forsegene uden anvendelse af glas, i blykar eller fortinnede kar, 
1 Fosfor var fremdeles meget kostbart og vanskeligt at erholde; da Gren 1786 ønskede 
at gjentage Lavoisiers forseg om fosforets forbrænding i surstofgas, saa han sig ikke 
istand til at skaffe sig det. 
