66 TH. HIORTDAHL. M.-N. KI. 
luften havde forskjellig sammensætning paa de forskjellige steder af jorden 
og paa de forskjellige aarstider, og at den indeholdt mest surstof i smukt 
(6) 
va 
havde indflydelse paa sundheden. — Sagen blev først 1783 bragt paa det 
rene af Cavendish, der efter en nøiagtig undersøgelse af salpetergaseudio- 
metret! og dets feilkilder kunde konstatere, at den atmosfæriske luft paa 
alle steder og til alle tider har en i det væsentlige konstant sammensæt- 
ning, og han bestemte surstofmængden til 20,84 vol. pct.? 
Vandstoffet blev opdaget 1766 af Cavendish, der ved syrernes ind- 
virkning paa jern eller zink fremstillede en »inflammable air«, hvis egen- 
vægt han bestemte til 1/11 af luftens?; han fandt ogsaa, at samme vegts- 
mængder af de forskjellige metaller gav forskjellige mængder vandstofgas. 
Scheele paaviste 1777, at den samme gas ogsaa fremkommer ved alka- 
liernes indvirkning paa zink. — Priestley havde allerede 1775 anstillet 
forsøg med knaldgas. En af hans landsmænd ved navn Warltire med- 
delte ham senere, at han ved nogle forsøg af lignende art havde fundet, 
at der ved explosion af brændbar og almindelig luft fremkom fugtighed. 
Denne meddelelse blev 1781 offentliggjort af Priestley. Paa grundlag 
heraf begyndte Cavendish nærmere at beskjæftige sig med dette spørgs- 
maal. Han fandt snart, at det ikke forholdt sig saaledes, som Warltire 
mente at have iagttaget, at vægten af det kar, hvori brændbar og almindelig 
luft havde exploderet, undergik forandring, men paaviste, at der ved explo- 
sion af 1000 vol. almindelig og 423 vol. »brændbar lufte fremkom vand, 
idet den sidstnævnte ganske forsvandt, men kun 1/5 af den forste*. Han 
fandt endvidere, at den hele gasmængde forsvandt, naar 370 vol. brænd- 
bar gas exploderede med 195 vol. rent surstof. Cavendish lagde endelig 
mærke til, at det dannede vand indeholdt noget salpetersyre. Hans 
forsøg paa at bestemme, hvorfra denne skrev sig, forhalede arbeidets of- 
fentliggjørelse, saa det først blev publiceret 1784; men allerede længe før 
havde han meddelt Priestley sine resultater, ligesom han ogsaa vaaren 
1783 havde gjort endel af sine kolleger i royal society bekjendt med dem. — 
Ogsaa James Watt (1736—1819), dampmaskinens berømte opfinder, der 
1 Udtrykket eudiometer skriver sig fra Landriani, 
Cavendish fandt 1785, at der, efterat baade surstoffet og kvælstoffet var borttaget fra 
luften, endnu blev en rest af omtrent 0,6 vol. pct. tilbage (argon, 1894). 
Cavendish var overhovedet den første, som erkjendte egenvægten som noget, der 
karakteriserede de forskjellige gasarter. Han fandt for vandstof 0.09 og for kulsyregas 
1.57. Han var ogsaa den første, der benyttede tørrerør for at befri gasen for fugtighed, 
ligesom det ogsaa var ham, der ved maalinger af gasvolum først begyndte at tage hensyn 
til temperatur og tryk. 
to 
> 
1000 vol. luft har 209 vol, surstof; forholdet mellem begge gasernes volum var saaledes 
bestemt meget nær det rigtige, nemlig 209: 423 eller 1 : 2,02. 
sundt veir; og man antog i almindelighed, at luftens surstofmængde — 
