1908. No. 2. KVARTÆR-STUDIER. 17 
lige over for en marebakke, der er at henfore til det overste af de oven- 
neevnte niveauer eller i ethvert fald til en afdeling af dette. 
Langs Skulerudvandet har man videre mod sydøst for det meste fast 
fjeld, den graa gneis, og skovlandskab. Hvad der her forekommer af løst 
materiale er væsentlig læsidemoræner, eller man kunde i dette tilfælde 
kanske mere passende kalde det »udfyldningsmoræner<, da de danner 
udfyldende smaapartier mellem de fremstikkende klippeknauser. Et mere 
sekundært fænomen er det saa, at man ofte finder disse moræneafsæt- 
ninger udplanerede, udvaskede og tildels oplagt i terrasser, hvor det fra 
Skulerud gaard kjendte niveau tydelig fortsættes. En undtagelse herfra 
danner kun den lave dalbundterrasse lige i nord for vandet, som kun lig- 
ger ganske ubetydelig høiere end jernbanestationen. Det dyrkede og 
bebyggede terræn svinder derfor ogsaa efterhaanden ind mod syd. Langs 
Skulerudvandet har man derimod anledning til paa en mængde steder at 
lagttage mærkerne efter den tidligere isskuring; de moutonnerede kupper 
antyder en bevægelse, der i det store og hele har fulgt vandets retning; 
dog sees paa enkelte steder en afvigelse i mere sydlig, ja endog lidt syd- 
vestlig retning. Det er jo ikke udelukket, at en indgaaende detailunder- 
søgelse her vilde kunne fremfinde mærker tilhørende forskjellige faser af 
afsmeltningstiden, under hvilken saa bræbevægelsen lidt efter lidt har for- 
andret sig fra den kontinentale til den lokale. 
Ved Kroksund forandrer imidlertid forholdene sig. Ved Rakkestad 
optræder graa ler; selve gaardenes huse ligger paa gneisknauser med smaa 
gruspartier indimellem. Men den grusryg, som staar afsat paa det geolo- 
giske rektangelkart, ser man intet til. Er det de smaa ansamlinger af 
morænegrus i fordybningerne og de enkelte omstrøede blokke, som skal 
betegnes, saa viser det kun, hvor utilfredsstillende kartets betegnelse 
igrunden er. Lerterrassens høide, hvor den støder til det faste gneisfjeld 
i omegnen af Skislet, er 162 m. o. h. Muligens stiger terrassen lidt høiere 
ved Sandem. Overalt har man her den samme graa, ofte noget forvitrede 
og sandblandede ler. 
Omtrent midtveis mellem Skislet og Øgderen har man søndre Ste- 
nersby, paa hvis grund undersøgtes en skjælbanke, der ligger mellem 
Stenersby og Basmo. Dette er vistnok den samme banke, som Kjerulf 
"angiver til 161.9 m.o.h. ved Nordby”. Denne bankes høide fandtes at 
være 158 m. o. h., men terrassen stiger endnu noget op og er rimeligvis 
en strandterrasse svarende til den tidligere maalte lerterrasse. Det er jo 
interessant nok at trække en sammenligning mellem denne og den oven- 
for nævnte Skulerudveslemo. 
Vid.-Selsk. Skrifter. M.-N. Kl. 1908. No. a. 2 
