1908. No. 2. KVARTÆR-STUDIER. 47 
lade uberørt, da denne egn er godt kjendt fra Sars's"” og Brogger’s"™ 
undersøgelser. Heller ikke har mine til forskjellige tider foretagne under- 
søgelser inden dette omraade leveret noget synderlig bidrag til den fore- 
liggende opgaves løsning; nævnes kunde muligens fundet af Macoma torelli 
Steenstr. ved Evje teglverk. 
Historisk oversigt. 
Førend vi gaar over til betragtningen af den række skjælbanker i den 
sydøstlige del af foreliggende omraade, som egentlig var foranledningen til 
foreliggende afhandling, skal vi kaste et ganske flygtigt blik paa den histo- 
riske udvikling af kjendskabet til vort lands kvartær-marine afsætninger. 
Allerede Jonas Ramus omtaler, at der var fundet i aaret »1682 i 
Tistedalen — — — i det haarde blaa leer, en hvalfisk med alle sine 
beene«®’, Og dette maa vistnok være det samme fund, som omtales af 
Pontoppidan »den heele uspolerede hvalfisk-rad, som Ao. 1687 ved en 
hændelse blev funden i Tistedalen ved Friderichshald, war skiult med sand 
og jord paa en opløftelse af i det mindste 40 favne fra horizonten<"". 
Jessen omtaler i 1763, at Wegner, som var prest i Aas, beretter fra 
omegnen der, at for vel et snes aar siden ved elvebrud kom tilsyne et 
hvalfiskeskelet 40 alen dybt, »men det merkeligste er, at en heel hob con- 
chilier og muskeler tillige er fundet, baade der og høiere oppe i jorden<", 
Miller omtaler i 1775 skjælrester »blant klipperne, hvor al den engang 
mellemskyllede jord bestaar af snekke- og muslingsmul — — — de Bre- 
vigske ere blaa-skiæl, bekkre-skiæl og rund-skiæl, fuldkommen samme arter, 
som de man endnu finder i vore strande og i Drøbaks-fiorden, da de ude- 
valliske tildeels hidtil ikke ere fundne i naboe-havet«"". Dette er vel den 
første betragtning af vor fossile kvartærfauna, seet med en zoologs eine 
og sammenlignet med den recente. Naar vi gjenkalder i erindringen Es- 
marks syn paa nedisningsfænomenet”!, saa er det ganske mærkelig, hvor- 
ledes vi i Millers syn paa det marine fænomen gjenfinder paa en vis 
maade en analogi, sammenblanding af i tid skilte forhold, thi Miller fandt 
i bølgeslagsmærker i sandsten »beviis nok, at Drammens Fiord har længe 
staaet over den høie Andersklev«’2. Wilse nævner 1779 »i Jord-Bakker 
fundne Skiæl, som Mindesmærker af voldsomme Oversvømmelser <"? i dyn- 
ger fra Rakkestad nær Linnekleppen. Og samme aar omtaler Fabricius 
fra Ørlandet den fossile forekomst af »die Zostera mit ihren langen schmah- 
len Blattern« og »Muschelschaalen und Sand<«”*. Strøm giver en for sin 
tid forholdsvis omfattende skildring af hidhørende forhold: »i samme Sand 
og Leer findes en Mangfoldighed af alle Slags Skiel-Dyr og Coraller, som 
