104 P. A. OYEN. M.-N. Kl. 
Astarte sp. Der forekom et enkelt eksemplar af en type, hvis ud- 
seende fuldstændig ligner 7ridonta borealis Chemn. Længde 26 mm. og 
høide 19 mm. Selve den glatte overflade, hvor kun de noget uregel- 
mæssig optrædende kanter eller flige af vekstbladenes udgaaende for- 
styrrer indtrykket, mindede fuldstændig om Zridonta borealis, men formen 
er den samme som hos Astarte compressa Lin. Kun lige ved umbonal- 
partiet forekommer nogle ganske faa og svagt udviklede, koncentriske 
ribberester, som minder om Astarte compressa Lin. Laasen er en blan- 
ding eller kombination af laasen hos formen Astarte compressa Lin. og 
Tridonta borealis Chemn. Men dette tilfælde er ikke enestaaende. M. Sars 
har saaledes ved Kolbjornsvik fundet en form, der af ham er bestemt som 
Astarte elliptica Brown", men som er fuldsteendig glat saavel i frontal- 
partiet som caudalpartiet og ventralpartiet, idet der kun findes antydning 
til ganske svagt udviklede, koncentriske ribber i selve umbonalregionen; 
formen er meget sammentrykt, af længde 25 mm. og høide 20 mm. Den 
samme form fandt jeg ogsaa lige nedenfor Krappeto sluser. Endvidere 
blev blandt andre sager under gjennemskjæringen af jernbanelinjen i Bo- 
dalstraangen fra høiden 450 f. (= 141.2 m. o. h.) indsendt til universitetets 
geologiske samling et eksemplar af Astarte compressa Lin. var. (!). Dette 
har ogsaa en eiendommelig, sammentrykt form, længde 25 mm. Det har 
en glat overflade saavel i frontal- som caudalregionen og tildels glat selv 
i ventralregionen, men dog her. tildels ogsaa en ganske vag antydning til 
koncentriske ribber; kun i selve. umbonalregionen optræder en sikker, men 
svagt udviklet ribbeforekomst. Ventralkanten er tynd. Den samme type 
findes i vort universitets glacialgeologiske samling fra forskjellige steder, 
saaledes f. eks. af recent forekomst fra Lyngen og Tromsø, indsamlet af 
Sparre Schneider. Endvidere findes fossile eksemplarer fra Hopedale 
(Labrador) og Brunswick (Maine). Selv fandt jeg sommeren 1901 den 
samme type 1 skjælbanken ved Aasgaardsvik (Kristianssund) og Aure tegl- 
verk (Ørskog); men af særlig interesse i denne forbindelse var en større 
samling, som det samme sommer lykkedes mig at fremfinde fra skjæl- 
bankerne ved Gløsvaag (Kristianssund). Der forekom nemlig her en lang 
serie af denne type, som fører over i praktisk talt glatte former paa den 
ene side og over i sterkere ribbede former paa den anden; ventralkanten 
er snart tyndere, snart tykkere. Man kunde saaledes være tilbeielig til med 
Sparre Schneider at antage, »at samtlige nordiske Astarter igrunden dan- 
ner en eneste uløselig Kjaede« 1%, men den geologiske forekomst viser dog, 
at selv meget nærstaaende former har en ganske karakteristisk udbredelse 
i niveau, og at det derfor vistnok vilde være en stor feil at slaa dem 
sammen; thi det vilde med andre ord være en selvopgivelse af haabet om 
