| NORGE, der straekker sig gjennem 13 heie Breddegrader, fra den 
58. til den 71., skifter Dagen, Daemringen og Natten inden vide Graendser, 
saavel med Hensyn til Tid som til Rum. Klokkeslettet for deres Begyndelse 
og Ende og deres Varighed er meget forskjellig paa de forskjellige Dage 
og de forskjellige Bredder. Det nordlige Norge har Merketid og Mid- 
natsol. 
Den flerfoldige Interesse, som knytter sig til Kundskaben om disse 
Lysforhold i Atmosfæren, har bragt mig til at beregne de følgende Tabeller. 
Disse gjælder følgende 4 Trin i Lysets Overgang fra Nat til Dag og fra 
Dag til Nat. 
1. Solens Opgang og Nedgang. Den astronomiske Horizont 
og Solens øvre Rand. Den lyse Dæmrings Ende om Morgenen og 
Begyndelse om Aftenen. 
2. Skumringens Ende om Morgenen og Begyndelse om Aftenen. 
Den er sat ved det Tidspunkt, da Solens Centrum er 4 Grader under 
Horizonten. Mellem Solnedgang om Aftenen og dette Klokkeslet og efter 
dette Klokkeslet om Morgenen kan man, naar Veiret er klart, se at 
arbeide indendørs. Ved rigtig klart Veir og ved Vinduer, der vender 
mod den lyse Del af Himmelen, kan gode Øine se tydeligt ved en lavere 
Solstand, indtil 5, muligens indtil 6 Grader under Horizonten. Ved klar 
Himmel kommer om Aftenen Stjerner af første Størrelse frem, naar Solens 
Centrum er omtrent 4° 6° under Horizonten (Sirius 3°). 
3. Tusmørkets Ende om Morgenen og Begyndelse om Aftenen. 
Den er sat ved det Tidspunkt, da Dæmringsbuens Top er i Zenit. Ved 
denne Tid voxer eller aftager Dagslysets Styrke merkelig raskt. Man kan 
i fri Luft med klart Veir vanskelig læse trykt Skrift vendt mod den lyse 
Del af Himmelen, eller foretage Udearbeider som kræver noget Lys. 
4. Nattens Ende om Morgenen og Begyndelse om Aftenen. Dæm- 
ringsbuens Top over Solen sees i Horizonten. Atmosfæren faar intet 
direkte Sollys. 
Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1908. No. 5. 1 
