2 SIGVAL SCHMIDT-NIELSEN. M.-N. Kl. 
Hvad mavesaftens pepsin angaar, har det ikke været nogen vanskelig- 
hed at skaffe sig fuld vished for, hvilken dets fysiologiske betydning er. 
Helt anderledes er det derimod med løpet. Tiltrods for, at man i de 
sidste 35 aar har faaet adskillig kjendskab til dets egenskaber og fore- 
komst, er man aldeles ikke kommet et skridt nærmere med hensyn til at 
vide noget om dets fysiologiske betydning. Man ved, som allerede nævnt, 
at løpet bevirker en kemisk forandring af kaseinet, der sekundært gir an- 
ledning til en koagulation; men mere ved man heller ikke. Selv en som 
man skulde antage saa enkel sag som, hvilke kemiske forandringer der 
egentlig sker med kaseinet, er denne dag et omtvistet spørgsmaal. 
Dette har efterhaanden ført til, at man har spurgt sig: Har da løpet 
overhovedet nogen fysiologisk betydning? 
Man er enig om, at løpet hidtil har vist sig at være uden enhver 
indflydelse paa alle andre native æggehvidestoffe end netop kaseinet. Men 
om saa er tilfældet, hvad opgave har det da at fylde hos fugle og fiske 
og de forskjelligste steder i planteriget, hvor det dog ikke træffer sammen 
med kasein ? 
Da det nu, saavidt man hidtil ved, altid i naturen optræder som en 
tro ledsager af pepsinet, kom enkelte forskere som Nencki og Sieber, 
Pekelharing samt Pawlow og Parastschuk paa den tanke, at løpet 
overhovedet ikke skulde være et selvstændigt enzym, men at pepsin- og 
løpevirkningen skulde fremkaldes af et og samme enzymmolekyl. 
Nencki og Sieber! og Pekelharing? forestiller sig sagen paa 
den maade, at der i mavesaften skulde findes et stort enzymmolekyl ud- 
styret med sidekjæder, en udøvende æggehvidedigestion, en anden som 
helt uafhængig heraf udøvede en melkekoagulerende virkning. Medens 
disse forfattere saaledes erkjender virkningerne som selvstændige, 
ihvorvel de ved sin »sidekjæde< vil give et udtryk for, at de to virkninger 
materielt synes at følges ad, forsaavidt som man hidtil ikke har fremstillet 
et løpefrit pepsin, gaar Pawlow og. Parastschuk® betydelig videre, 
idet disse forskere bestrider, at der overhovedet eksisterer nogen selvstæn- 
dig løpevirkning. 
" M. Nencki und N. Sieber: Beiträge zur Kenntnis des Magensaftes und der che- 
mischen Zusammensetzung der Enzyme. Hoppe-Seylers Zeitschrift. Bd. XXXII. 1901. 
S. 291. 
2 C. A. Pekelharing: Mitteilungen über Pepsin. Hoppe-Seylers Zeitschrift. Bd. XXXV. 
19022948: 
31. P. Pawlow und S. W. Parastschuk: Ueber die ein und demselben Eiweiss- 
fermente zukommende proteolytische und milchkoagulierende Wirkung verschiedener 
Verdauungssäfte. Hoppe-Zeylers Zeitschrift. Bd. XLII. 1904. S. 415. 
