1908. No. 9. OM LØPETS FYSIOLOGISKE KEMI. 5 
mærke, at Hammarsten selv siger, at det heller ikke lykkedes ham i 
mere end et faatal af de mange forsøg, han gjorde. Videre har Pawlow 
villet frakjende Hammarstens forsøg enhver beviskraft ved at formode, 
at hans præparater har indeholdt magnesiumchlorid som forurensning, og 
at dette skulde være aarsagen til, at en peptisk digestion ikke lod sig paa- 
vise, hvilket Hammarsten imidlertid siger ikke var tilfældet. Martin 
Jacoby! har endelig i det sidste aars tid offentliggjort en række af for- 
søg, hvor han dels har søgt at skille den fordøiende og melkekoagulerende 
ævne ad, dels har udført forsøg med antienzymer. Han kommer til det 
ganske negative standpunkt, at. det hidtil ikke er lykkedes at skaffe af- 
gjørende beviser for, at lope- og pepsinvirkningen fremkaldes af to for- 
skjellige molekyler. Til Pawlows opfatning har Sawjalow® sluttet sig 
og rykket i marken med en afhandling, hvor han fornægter, at der over- 
hovedet gives en selvstændig lopevirkning. Det hele er en ren pepsin- 
virkning, en peptisk digestion eller, som han siger, »eine maskierte Ver- 
dauung das Caseins«. 
Pawlow har imidlertid ikke nøiet sig med at paavise en parallelitet 
mellem pepsin- og løpevirkning, men har ogsaa troet sig at have vist 
noget lignende for pankreassaftens trypsin, idet han har sammenlignet dens 
koagulationsævne paa med saltsyre tilsat melk med dens æggehvideople- 
sende ævne ved alkalisk reaktion. Wohlgemuth” har med pankreas- 
saft fra menneske gjentaget og bekræftet Pawlows forsog. Hvis man 
altsaa vil godkjende den tydning, Pawlow har givet for sine pepsin-løpe- 
undersøgelser, skulde ikke alene pepsin og løpe være identiske, men ogsaa 
et forhold bestaa til det fra pepsinet i sit kemiske spaltningsarbeide helt 
forskjellige trypsin. Et sporgsmaal, som sikkerlig er altfor tidlig vakt, idet 
den af disse forskere valgte forsøgsanordning aldeles ikke er anvendbar, 
naar det gjælder vidtrækkende teoretiske spørgsmaal. Spørgsmaal, som 
forøvrigt neppe med held kan optages til diskussion, før vi har noget mere 
kjendskab til den enkelte enzymvirknings virkelige art og natur, end vi for tiden 
har. Man kunde efter min mening med lige stor ret formode, at chymo- 
sinet var identisk med et hvilketsomhelst af de proteolytiske enzymer, som 
kan optræde sammen med det; men da kunde man lige godt sløife det 
som selvstændigt enzym. 
I Martin Jaco by: Ueber Beziehungen der Verdauungswirkungen und der Labwirkung, 
samt Zur Kenntnis der Fermente und Antifermente. Biochemische Zeitschrift. Bd. I—IV. 
1906 — 07. 
2 W. Sawjalow: Zur Frage nach der Identität von Pepsin und Chymosin. Aoppe- 
Seylers Zeitschrift. Bd. XLVI. 1905. S. 307. 
? I. Wohlgemuth: Untersuchungen über den Pankreassaft des Menschen. II Mitteilung. 
Biochemische Zeitschrift. Bd. 1. 1907. 9. 356. 
