kål 
1908. No. 9. OM LØPETS FYSIOLOGISKE KEMI. 9 
Hvis vi vil opretholde den gamle definition paa løpet, at det skal 
virke ved neutral reaktion, er det et stort spørgsmaal, om man idethele- 
taget skulde behøve at tillægge Pawlows undersøgelser over pepsin og 
løpe nogen værdi. Sagen er nemlig den, at Pawlow har udført alle sine 
undersøgelser direkte med den sure mavesaft og saaledes arbeidet med en 
melkenzymblanding indeholdende flere tiendedels pro mille saltsyre. Man 
ved jo, at syrer i særdeles høi grad befordrer den enzymatiske melke- 
koagulation. Med den vekslende mængde tilsat mavesaft faar blandingen 
en forskjellig aciditet; derved vil. ogsaa forøgelsen af koagulationstiden for 
de forskjellige prøver blive en forskjellig. Det vil altsaa synes, som om 
det grundlag, Pawlow har havt for sine vidt gaaende slutninger, ikke er 
i overensstemmelse med de mest elementære fordringer, man burde have 
ret til at stille. Det maa endvidere erindres, at man har al grund til at 
antage, at løpe fra forskjellige steder ikke er identiske. Saaledes maa 
man jo antage, at cynarasen, artiskokkens melkekoagulerende enzym, er helt 
forskjelligt, idet det ved immuniseringsforsøg gir et paa almindeligt chymo- 
sin uvirksomt antienzym, samt at man anser kalvemavens for at være det 
typiske chymosin, medens Pawlow har udført sine undersøgelser paa 
hundemavesaft, uden at det hidtil er vist, om hunden har et virkelig typisk 
chymosin. 
Hammarstens! iagttagelser over løpets forandring ved ophedning 
var i korthed den, at en sur mavesaft, der i sin native tilstand efter fore- 
gaaende neutralisation koagulerede melk (i forholdet 1 del mavesaft til 5 
dele melk) i løbet af nogle minuter, efter nogle dages ophedning til legems- 
temperatur ikke længere besad ævnen til at koagulere melk, medens den 
fremdeles var i besiddelse af æggehvideopløsende ævne. Medens altsaa 
løpet var destrueret, havde pepsinet vist sig mere modstandskraftigt. Men 
tilsattes paanyt saltsyre til den ophedede, derefter neutraliserede mavesaft, 
viste det sig, at den kunde koagulere melk, og dette antog Hammar- 
sten var at forklare saa, at pepsinet ved sur reaktion var i besiddelse af 
en melkekoagulerende ævne. Da der i den tyske literatur om denne iagt- 
tagelse ikke findes mere end Hammarstens eget knappe autoreferat i 
Maly's Jahresbericht, hvor han siger: »Obwohl das Pepsin in einer 
neutralen Flüssigkeit ganz ohne Einfluss auf die Milchgerinnung ist, kann 
! Olof Hammarsten: Om mjölk-ystningen och de dervid verksamma fermenterna i 
magslemhinnan. Upsala Läkareförenings Förhandlingar. Bd. VIII. (1872—73). S. 8. 
* Malys Jahresbericht. Bd. II (1874). S. 118. 
