ji 
1908. No. 9. OM LOPETS FYSIOLOGISKE KEMI. 17 
Forsog nr. X: Dette forsøg udfertes paa nøiagtig den samme 
maade som ovenstaaende forsog IX, men med anden mavesaft og anden 
melk. Straks efter blandingen var koagulationstiderne for begge prøver 
11 minuter og efter 24 timers henstand for begge prøver 10 minuter. 
Det vil heraf indsees, at den betydelige forlængelse af løpetiden ved 
neutral reaktion for de ophedede mavesaftprøver ikke kan fremkaldes der- 
ved, at der ved ophedningen dannes antilegemer. 
Men dermed er det dog ikke bevist, at løpet er tilintetgjort. Den 
mulighed er ikke uden videre udelukket, at løpet er overført i en ny 
modifikation, der ikke kan udfolde sin melk koagulerende ævne ved neu- 
tral reaktion. Jeg skal længere ned komme tilbage til denne mulighed. 
Men for det spørgsmaal, som her i første række interesserer os, er det 
aldeles ligegyldigt, om løpet er destrueret, eller om det er overført i en 
ny modifikation, med nye egenskaber. 
Det, som for det spørgsmaal, jeg maatte stille mig, nemlig om pep- 
sin og løpe er identiske enzymer, er det afgjørende, var, om der eksisterede 
en parallelitet mellem den melkekoagulerende ævne ved neutral reaktion 
og den æggehvidefordøiende ved sur reaktion. Af tabellerne vil det til fuld 
evidens fremgaa, at der ikke eksisterer nogen parallelitet mellem »neutral 
melkekoagulation« og »pepsinfordeielse« for henholdsvis opløsning Å og opløs- 
ning B. Der maa med andre ord være to forskjellige enzymvirkninger. Jeg 
anser mig derfor berettiget til at slutte: Det enzym, der koagulerer 
neutral melk, chymosin, kan ikke være identisk med pepsin. 
Naar det af tabellerne II VIII fremgaar, at enzymopløsninger, der ved 
neutral reaktion har omtrent samme løpeævne, ved sur reaktion viser sig 
saa aldeles forskjellige, saa er det indlysende, at der maa findes mere end 
et melkekoagulerende enzym i disse opløsninger. 
Man har følgende muligheder: enten er løpet omdannet i en ny modi- 
fikation, der kun virker ved sur reaktion, eller ogsaa virker pepsinet eller 
et tredie hidtil ukjendt enzym koagulerende paa melk ved sur reaktion. 
Denne sidste mulighed kan forst da tages op til diskussion, naar de to 
første er helt udelukkede. 
Hvad den første mulighed angaar, ligger det nærmest for haanden at 
tænke paa Bang's parachymosin), idet dettes virkning i en ganske spe- 
‘ Ivar Bang: Über Parachymosin, ein neues Labferment. Pflügers Archiv. Bd. LXXIX. 
1900. S. 425. 
Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1908. No. o. 2 
