1908. No. 9. OM LOPETS FYSLOLOGISKE KEMI. 23 
at paavise saadanne forskjelligheder, at de har kunnet give noget vink om 
arten af lopeenzymets forandring af kaseinmolekylet. 
Det eneste, man har havt og fremdeles har at holde sig til, er, at der 
samtidig med parakaseindannelsen efter Hammarsten optræder et albu- 
moselignende æggehvidestof, som han kaldte myseæggehvide. Om denne 
Hammarstens iagttagelse fra 1873—74 har der i aarenes lob været 
ført særdeles megen strid. Det har af enkelte forskere til og med været 
bestridt, at der ved løpningen optraadte et nyt æggehvidestof ved siden 
af parakaseinet. 
Hvis man læser igjennem Hammarstens svenske originalarbeide 
fl. c. s. 477—478) og hans assistent Köster’s! senere arbeide, vil man 
utvivlsomt finde, at Hammarstens forsøg er overbevisende. Hans an- 
givelser er ogsaa blevet bekræftet af senere forskere, jeg nævner 
saaledes P. Th. Muller”. Den, som navnlig har opponeret imod dan- 
nelsen af en myseæggehvide, er Duclaux?, som ikke kunde paavise, at 
mængden af opløselig, gjennem lerceller filtrerbar æggehvide tiltog under 
løpningsprocessen. 
Men selv om man fandt, at der optraadte et nyt æggehvidestof under 
løpningsprocessen, var det dermed ikke vist, at det stod i en direkte for- 
bindelse med parakaseindannelsen. Det kunde godt være et ligegyldigt bifæno- 
men. Vihar i de sidste 30 aar faaet vide svært lidet om myseæggehviden og 
de betingelser, hvorunder den dannes. Vi har saa at sige indtil de to sidste 
aar kun havt Hammarsten og Köster’s gamle arbeider at holde os til. 
Mod den anskuelse, at myseæggehviden afspaltedes af kaseinmole- 
kylet samtidig med parakaseindannelsen, har man navnlig villet indvende, 
og det uden at kjende, i hvor stor mængde myseæggehviden dannes, at 
dens mængde er for liden til at udgjøre den anden hydrolytiske spaltnings- 
komponent af kaseinmolekylet. Til denne opfatning har blandt andet 
Fuld* sluttet sig, idet han 1902 fandt, at mysen, dermed altsaa ogsaa myse- 
æggehviden, ikke udøvede nogen hæmmende indflydelse paa koagulations- 
hastigheden, modsat hvad der ellers er kjendt om enzymernes opløselige 
spaltningsprodukter. Efter dette skulde man antage, at myseæggehviden 
ikke var et produkt af selve løpeenzymets virksomhed, men et bifænomen. 
' Hugo Köster: Nagra bidrag till kånnedomen om kaseinet och dess koagulation med 
löpe. Upsala Läkareförenings Förhandlingar. Bd. 16. (1880—81). S. 514. 
* P. Th. Müller: Vergleichende Studien über die Gerinnung des Kaseins durch Lab 
und Laktoserum. Archiv f. Hygiene. Bd. 44 (1903). S. 126. 
E. Duclaux: Sur le lait. Extrait des annales de l'institut national agronomique. Tome 
VIII. 1884. Cfr. Traité de microbiologie. Tome Il. Paris 1890. 
AE. Fuld: Ueber die Milchgerinnung durch Lab. Hofmeisters Beiträge. Bd. 2. (1902). 
S. 169. 
