1908. No. 9. OM LØPETS FYSIOLOGISKE KEMI. 25 
søgelser vistes, at udsaltningen af kasein med kalkholdigt kogsalt var saa 
fuldstændig, at der efterpaa ikke kunde paavises kvælstof i filtratet ved en 
garvesyrefældning. Da der imidlertid ikke foreligger nærmere oplysninger 
om forholdene ved denne udsaltning og denne proces er af fundamental 
betydning for mysezeggehvidesporgsmaalet og idetheletaget hvor det gjæl- 
der at skille kaseinet fra dets nærmeste omdannelsesprodukter, har jeg op- 
taget den til detaljeret undersøgelse. Navnlig havde det ogsaa sin store 
interesse at faa vide noget om, i hvilken udstrækning udsaltningen var af- 
hængig af de opleselige kalksaltes (respektive øvrige jordalkaliers) mængde. 
Der var saa meget større opfordring hertil, som Raudnitz i sin 
kompilation »Die Bestandteile der Milch? efter at have refereret under- 
Sogelser af Arthus, Bechamp, Hewlett, Sebelien, Söldner siger, 
at »ob Kochsalzsåttigung bei Zimmertemperatur die Kaseinsalze vollkom- 
men ausfällt, scheint mir nicht sichergestellt zu sein«. 
Da for myseæggehvidespørgsmaalet parakaseinets udsaltning frembyder 
mindst lige saa stor interesse som kaseinets, var det klart, at jeg maatte 
undersøge begge stoffes forhold. 
Kaseinets forhold ved kogsaltmætning. 
Til disse forsøg har jeg dels anvendt et kasein fremstillet efter 
Hammarstens metode fra firmaet Merck i Darmstadt, dels et saadant 
præparat, som jeg selv fremstillede af nysilet melk. Det sidstnævnte 
præparat var fremstillet nøiagtig efter Hammarstens forskrift og renset 
5 à 6 gange ved at oploses i meget fortyndet alkali, udfældning med 
mindst muligt overskud af eddikesyre, udvaskning med destilleret vand 
samt efter den sidste udfeeldning desuden en rask udvaskning med alko- 
hol og eter. Af det lufttorre kaseinpræparat tilberedtes opløsningerne ved 
at sætte den til for lakmus neutral reaktion beregnede "/10 natronludmængde 
til den nøiagtigt indveiede kaseinmængde. 
Opløsningerne indeholdt altid 2 gr. kasein i 100 cc. Ved mætning 
med kemisk rent klornatrium viste det sig for det Merck’ske praeparats 
vedkommende, at der opstod en melket blakning, der efterhaanden samlede 
sig til en liden fældning. Ved de af mine egne kaseinpræparater frem- 
stillede kaseinatopløsninger fremkom der derimod hverken nogen opalesens, 
blakning eller feeldning. Oplosningerne var saavel straks som efter laen- 
gere tids forløb fuldstændig vandklare. Da jeg nu har fremstillet to for- 
IR. W. Raudnitz: Die Bestandteile der Milch, ihre Eigenschaften und Veränderungen. 
Spiro-Asher's Ergebnisse der Physiologie. Jahrg. II. Abth. 2. 1903. S. 193. 
