må 
Le- 
1908. No. 9. OM LOPETS FYSIOLOGISKE KEMI. 35 
Tiltager mængden af myseæggehvide med indvirkningstiden ? 
Tiltrods for at myseæggehvide erholdes af de forskjelligste kasein- 
præparater i løbet af nogle faa minuter, er dog dermed intet bevis ført 
for, at det er løpet selv, som bevirker dens dannelse. Myseæggehviden 
kan godt blive dannet ved hjælp af et proteolytisk enzym, der findes som 
en forurensning i løpeekstraktet. Men er det tilfældet, maa mængden af 
myseæggehvide efter afsluttet løpningsproces fremdeles tiltage i mængde. 
Ved de første forsøg, jeg udførte i denne retning (1903 og 1904), 
syntes det, som om saa ikke var tilfældet '. Jeg iagttog nemlig, at mæng- 
den af for eddikesyre til o.1 og 0.2 °/, fældbar æggehvide ikke tiltog, 
naar jeg isteden for at afslutte forsøget efter to minuters forløb, d. v. s. 
naar parakaseindannelsen utvivlsomt var afsluttet, lod indvirkningen af 
lope fortsætte ved legemstemperatur 6 timer. Forsegene udførtes paa den 
maade, at en bestemt mængde af det saltmættede filtrat afmaaltes, forsattes 
med eddikesyre og mængden af den opstaaede fældning bedømtes efter 
24 timers forløb efter bundfaldets høide i reagensglasset. Hvis det dreiede 
sig om en stadig fortløbende proces, havde man, naar hensyn tages til den 
rigelige mængde, som dannes i løbet af de første 10 minuter, al grund til 
at antage, at der i den 35dobbelte tid maa dannes betydelig meget mere, 
selv om de dannede produkter skulde virke hæmmende paa det fort- 
satte arbeide. Saa viste sig imidlertid ikke at være tilfældet. Mængden 
af eddikesyrefældningen viste sig, bedømt efter denne grove metode, ikke 
at blive væsentlig foroget. 
Men om der tiltrods herfor dog fandt en forøgelse sted, maatte under- 
søges paa anden maade. Hensigtsmæssigst for dette øiemed vilde det 
være at bestemme mængden af totalkvælstof i filtratet efter kogsaltmæt- 
ning. Man kunde jo ikke være sikker paa, om der ikke foruden den med 
eddikesyre fældbare myseæggehvide i det saltmættede filtrat fandtes andre 
zggehvidestoffe, f. eks. fældbare med garvesyre, eller om det primært 
dannede myseæggehvidestof fordøiedes videre til forbindelser, der unddrog 
sig eddikesyrefældningen. 
Jeg har derfor senere i en række prøver, dels straks efter parakasein- 
dannelsens afslutning, dels efter længere tids forløb, bestemt mængden af 
totalkvælstof i filtratet ved hjælp af den Kjeldahl’ske metode. Paa denne 
maade kunde jeg vise, at løpets indvirkning ikke ophørte med parakasein- 
dannelsen, men at der ved siden af denne fandt en stadig fortskridende 
spaltningsproces sted. 
! Sigval Schmidt-Nielsen: Om enzymer og enzymvirkninger. W. Billes Bokförlag. 
Stockholm 1905. S. 46. 
