116 CHR. LEEGAARD. M.-N. Kl. 
Den syge har været søvnig, apathisk, desig, uklar. Mange har sovet 
længe og dybt, op til et par døgn, og søvnen kan være steget til en til- 
stand af somnolens, endog bevidstløshed. 
Herunder kan han have ørsket, gjort et tyføst indtryk, været urolig 
og delireret. 
Appetit har været borte; der har tildels været tørst tilstede, kvalme 
og brækninger har været ganske almindelig, de sidste oftest ikke meget 
betydelige, men i enkelte tilfælde voldsomme og vedvarende. 
Haardnakket forstoppelse nævnes ofte, diarrhoe derimod sjelden. 
De egentlige febersymptomer har sjelden varet ud over nogle faa 
dage, 2—4, undertiden mere, og har gjerne svundet, som det synes lytisk, 
ved lamhedens indtræden. Enkeltvis berettes der om et langsommere 
forløb. 
De kan have været lidet fremtrædende eller lidet paaagtede, saaledes 
at den syge i de første dage trods sit ildebefindende har gaaet i fuldt 
arbeide (no. 384, 385, 465 og flere). 
Der synes ogsaa at have optraadt tilfælde, hvor der overhovedet 
ingen feber har været; lamheden har der været første symptom. 
Ved siden af disse nævnte symptomer har stivhed i nakke og ryg 
været almindelig, særlig i visse distrikter, f. ex. Hadsel. Det nævnes 
ofte og har været et tildels meget besværligt symptom. Denne stivhed 
eller rigiditet, som den ofte kaldes, kan have været saa betydelig, at den 
syge har været »stiv som en pinde< og ikke kunnet røre sig. Enhver 
bevægelse har forvoldt smerte. 
Naar denne stivhed har naaet en vis høide, er der optraadt »nakke- 
krampe<, hovedet er trukket bagover, i enkelte tilfælde saaledes, at 
»hovedet stod bøiet i næsten ret vinkel bagover<, ryggen er fixeret, og 
ogsaa her har bøining bagover fundet sted som en opisthotonus. Denne 
krampe har været vanskelig at overvinde, og forsøg herpaa har været 
smertelige. 
Lignende tonisk kontraktion af musklerne har ogsaa været iagttaget i 
lemmerne. Der har været smertefulde kontraktioner, og lemmerne har til- 
dels været »optrukne<. En enkelt læge har ofte seet Kernigs symptom. 
Ved siden heraf nævnes ogsaa enkeltvis trækninger eller krampe, saa- 
ledes i arme, ryg, underkjæve. 
Hertil kommer udstraalende smerter, som ofte har været svære, saa 
det har været en ynk, en jammer nat og dag. Disse smerter betegnes 
oftest som værk eller flugt og har været lokaliseret til nakken og bag- 
hovedet, til kroppen, i ryg og mave eller til lemmerne. De benævnes 
her ofte muskelsmerter. De har efterhaanden udbredt sig fra den ene 
