128 CHR. LEEGAARD. 
M.-N. Kl. 
No. 375 (P. 2) var ofte vaad under slaattearbeide. 
No. 380 (P. 1. +) blev gjennemvaad i et regnskyl, 8 dage før hun blev syg. 
No. 410 (P. 3). Forkjølelse angives som aarsag. 
No. 417 (P. 1) tror at have faaet sygdommen ved at sove middag ude paa marken 
liggende paa ryggen, dagen før han blev syg. 
No. 456 (P. 1. +) blev syg umiddelbart efter at have vadet i søen i koldt veir. 
No. 457 (P. 1. +) havde lige før sygdommens udbrud været tyndklædt ude i kold 
landvindsstorm. 
No. 468 (P. 1. +) havde i den sidste tid, før han blev syg, gaaet meget vaad. 
No. 493 (P. 1. t) har efter et langvarig kjøligt bad 3/7 ikke været frisk. Lamhed ind- 
traadte 9, og han døde 2 dage senere. 
No. 565 (P. 1. +) skulde en dag hjælpe til paa en seiltur. Han var tyndklædt, frøs 
meget og blev syg samme aften. | 
Hvad der er nævnt om forkjolelse, gjælder ogsaa om legemlig over- 
anstrængelse. Maaske spiller ogsaa her refrigeriet en rolle, idet der hos 
disse syge oftest har været stærk sved med paafølgende afkjøling. Dette 
synes i det hele at være saa hyppig. Jeg anfører følgende exempler. 
No. 55 (P. 1. +) kom hjem om morgenen efter 12 timers anstrængende roning og blev 
syg paa eftermiddagen. 
No. 63 (P. 1. f) blev syg om eftermiddagen efter at have baaret en yngre broder op 
nogle meget bratte bakker til huset. Han maatte strax gaa tilsengs. 
No. 82 (P. 1) angir anstrængelse som leilighedsaarsag. 
No. go (P. 1. 7) var fra 24de til 27de okt. paa sæteren og kjørte bjælker og blev syg 
om aftenen. 28de okt. kjørte han paa skogen efter et les ved og fik saa frostanfald. 
No. 478 (P. 1. f) var træt og sved efter arbeidet, hvilede sig paa bakken og blev syg 
2 dage senere. 
No. 486 (P. 1. f) cyklede sent om aftenen voldsomt og hurtig 12 km., blev stærkt 
sved og lagde sig uden at bytte undertøi. Han blev syg omtrent et døgn senere. 
De neden anførte tilfælde danner exempler paa legemlig overan- 
strængelse 1 forening med kulde og væde som leilighedsaarsag. 
No. 35 (P. 1. +) havde før sygdommens indtræden anstrængende arbeide med tømmer- 
flødning, hvorunder han var udsat for kulde og væde. 
No. 80 (P. 1) gik en dag frisk og rask til en fjeldgaard, ca. 3 kvarters gang, særdeles 
brat og anstrængende vei. Hun overnattede der; det var noget koldt. Dagen efter gik 
hun hjem, var sved og varm efter turen, byttede undertøi og gik ud for at rispe løv. 
Derpaa blev hun syg. 
No. or (P. 2) sled flere dage meget ondt under kjøring i surt veir og blev syg. 
No. ror (P. 1) blev gjennemvaad og frøs stærkt hele dagen under arbeide. Følgende 
dag blev han syg. 
No. 120 havde strængt arbeide 77, cyklede en mils vei hurtig og blev syg næste dag. 
Aarstid 
Sygdommen er forekommet i alle aarets maaneder, begyndende med 
ganske smaa tal i aarets første maaneder og langsomt stigende. Fart har 
den først taget 1 juli, har naaet sit maximum i august og er nu atter 
gaaet jævnt tilbage. 
Dette fremgaar af tabel V, hvor kun P. 1 og P. 2 er opført. 
