Oversigt af Christiania Omegns ornithol. Fauna. 73 



ligesora Sumpmeiscn ofte bygger i Haverne lige udcnfor 

 Byen, bygger den nordiske Meise, hvor dertil er Anled- 

 ning, helst inde i Granskovene selv, hvorimod aldrig det 

 omvendte Forhold finder Sted. Ligesom Spotterne, hakker 

 Fuglen altid sit Hul selv, og vælger hertil en tørraadden 

 Stamme eller Gren af Birk eller Or, eller og en Gran- 

 stubbe. Hullet er cirkelrundt, og omtrent ly^" i Diame- 

 ter; Hulningen er indtil 9" dyb, og gaar ligesom hos Top- 

 meisen, naar denne selv har hakket sit Hul, ned lige inden- 

 for Barken af Træet, eller om denne mangler, lige indenfor 

 Stammen. Endvidere have alle de Eeder, som jeg har liavt 

 Anledning til at undersøge, enten udelukkende bestaaet af 

 tørre Basttrevler (hvilke jeg aldrig ved at have seet hos 

 Sumpmeisen), eller foruden disse, af og til af Haar og 

 undertiden enkelte Fjær. Æggenes Antal har oftest været 

 8; i eet Tilfælde har jeg seet disse lagte i Løbet af 7 

 Dage, I Udseende kunne de vanskelig skilles fra Sump- 

 meisens. I 1860 vare de første Æg i 3 Eeder lagte den 

 Ilte, 13de og 18de Maj; i 1861 den 10de Maj; i 1864 

 den Ilte Maj*). 



Til en Sammenligning vedføjes her følgende af begge 

 Arters mest iøjnefaldende Forskjelligheder: 



P. palustris. F. borcalis. 



Hætten, som er sort med Hætten, som er sort uden 

 stærk Reflex, strækker sig syuderHg Eeflex, strækker 

 blot til Nakken. sig helt ned til Ryggen. 



K inderne ere hvide blot Kinder ne ere rent hvide 

 under Øinene, forresten lyst overalt og helt rundt, blot 

 graaagtige. gjennemskaaret af Hætten. 



*) Jeg har ofte fundet Reder med Unger, men hvor de første Æg 

 kun van^keligt have ladet sig beregne nøjagtigt. 



