VIII 



Side 

 De oplysninger, som maa foreligge for observator, før han kan modtage 

 observationsbegjæringen. Observators pligt til efter overtagelsen af obser- 

 vationen at indsamle oplysninger. Observationsmidlerne 121 — 134 



Sindssygeattesten og dens retslige betydenhed. Sindssygeattesten maa have 

 præmisser og konklusion med domsklarhed. Vanskeligheder ved gjennem- 

 førelsen af disse krav. Formler for sindssygeattester og indlæggelses- 

 erklæringer. Disse formlers mangelfulde redaktion og begrænsede anvende- 

 lighed 124 — 129 



Formler for psykiatriske attester i ægteskabssager og testamentsager. Form- 

 ler for ophævelse af sindssygeattester. Varigheden af en sindssygeattests 

 gyldighed. Observationsstedet, -tiden og -midlerne for den administrative 



observation efter privat tutors rekvisition 129—133 



Administrativ observation i forbindelse med retsforhandling. Hyppigheden 



af observationer efter privat tutors rekvisition 133 — 136 



Observators juridiske og medicinske habilitet samt hans juridiske ansvar. 



Udtalelse om, at en person er sindssyg, som ærekrænkelse 137 — 140 



III. Amtmændenes tutelfunktioner. Det autoritative tutels svækkelse efter Majors 

 død og yderligere ødelæggelse efter 1900, Begyndende gjenreisning af 

 det autoritative tutel efter 1908. Kristiania politikammers holdning til gjen- 

 nemførelsen af de kgl. resolutioner af 7de November 1908 og 15de Marts 1912 140 — 146 

 Kristiania bys sygehus fortsætter at observere uden lovlig rekvisition. Op- 

 rettelse i dette sygehus af en egen afdeling med en psykiater som over- 

 læge samt politiobservationens overdragelse til denne 146 — 147 



Fremgangsmaaden ved den af politimesterne rekvirerede administrative ob- 

 servation. Særlige regler for observationen af formentlig farlige sindssyge. 

 Den offentlige læges pligt til at overtage observationen. De spørgsmaal, 



der kan stilles observator '47~i55 



Autoriseret formel for farlighedserklæringen 155-156 



Historisk skildring af de til politiets raadighed staaende arrestlokaler . . 156—158 

 Fængselsloven af 13de Oktober 1857 og dens stilling til politiarresterne . 158—160 



Fængselslovene af 31te Mai 1900 og 12te December 1903 160—162 



Fængselsloven henviser politiet som sikkerhedsværn til kredsfængslet som 

 rette observationssted. Fordringerne til kredsfængslet som observationssted. 

 Definition af udtrykket „fængselsmæssig sikkerhed". Politiets observations- 

 sted for observander, hvis forvaring ikke kræver fængselsmæssig sikkerhed. 

 Kritik af kredsfængslet som observationssted. Politiets benyttelse af syge- 

 hus og en eventuel psykiatrisk klinik som observationssted 162 — 167 



Miskjendelse af politiets opgave som observationsrekvirent. Observations- 

 midlerne under administrativ observation efter politiets rekvisition. . 167 — 169 



Hyppigheden af politiets administrative observation 169—170 



Den administrative observation efter rekvisition af anden autoritativ tutor 



end politiet 170—172 



Fjerde kapitel. 



Om den judicielle observation. 



I. Indledende bemærkninger 172—174 



II. Begrebsmæssig bestemmelse af ordbegrebet vidne. Sagkyndigt vidne . 174—180 

 Forskjellen mellem sagkyndigt vidne og sagkyndig. De sagkyndige dom- 

 stolenes lærere. Begrebsmæssig udvikling af de sagkyndiges stilling i straffe- 

 processen 180—183 



Den norske strafieproceslovs ordning af sagkyndighedsvæsenets funktion 

 under offentlig straffesag. Vidnets og den sagkyndiges forskjellige opgave. 



