igr S- No. I. ADMINISTRATIV OBSERV.OG FORHOLD TIL DEX JL-DICIELLE. I33 



ning. at sporgsmaalet om, hvorvidt den kan ophæves, maa 

 r ei ses og løses — hvilket i tilfælde maa ske ved fornyet observation ^. 



Den departementale komité slutter sig fuldt ud til den her udviklede 

 opfatning og tilfoier følgende bemærkning: 



>Om at gjøre nogen forandring i denne ret bør der efter komitéens 

 opfatning ikke bli spørsmaal. Derimot bør der træffes saadanne detalj- 

 bestemraelser vedkommende vergemaalsordningen, at man opnaar betryg- 

 gelse for at en sindssygeattest ikke forblir uophævet. naar dens opret- 

 holdelse ikke lænser er nødvendig.« 



Paa spørgsraaalet om observations-stedet, -tiden og -midlerne under 

 den af privat tutor rekvirerede administrative obser\ation finder vi det 

 ikke paakrævet at gaa nærmere ind end allerede skeet: kun skal vi tiltøie 

 en bemærkning: 



Der har etter vor opfatning hidtil ikke vist sig noget praktisk behov 

 for en begrænsning af varigheden af den heromhandlede observations- 

 form, og en saadan begrænsning vilde utvilsomt møde store praktiske 

 vanskeligheder. Vil man gaa til en forføining som den heromhandlede. 

 bliver man vistnok nødt til at fastsætte to terminer, en kortxarig for de 

 sædvanlige tilfælde, hvor der alene spørges, om observanden er sinds- 

 5vg. og i tilfælde om hvilken behandling og forpleining skal anvendes, samt 

 en af længere varighed, navnlig for de tilfælde, hvor den administrative 

 observation er forbunden med en retssag. Ogsaa under ægteskabssager 

 vil det vistnok vise sig nødvendigt at have en termin af længere varighed. 

 hvad enten den betræffende sag afgjøres ved civil dom eller ved bevilgning. 



Før vi gaar videre i vor fremstilling, finder vi det hensigtsmæssigt at 

 indskyde et afsnit indeholdende nogle bemærkninger angaaende visse sær- 

 ^ne former for administrativ obserxation. som indtræder, naar denne tor- 

 bindes med en retsforhandling. 



\'or lov kjendte som ovenfor omtalt intet sagkyndighedsvæsen. før 

 straffeprocesloven ai iste Juli 1887 traadte i kraft, og i den civile pro- 

 ces kjendes fremdeles intet saadant. men kun skjøn og dokument- 

 bevis. 



* En sindssygeattest kan dog ikke. efterat den er angreben, være til hinder for en sig- 

 telse. Herom mere onder gjennemgaaelsen af den judicielle observation. 



