1915^0.1. ADMiXÏSTRATIV OBSERV. OG FORHOLJ) TIL DEX JUDICIELLE. 165 



derfor kun leilighedsvis fanger, som tilhører en af de hernævnte grupper, og 

 meget sjelden mere end en ad gangen. 



Endog en enkelt saadan fange kan imidlertid volde fængslet megen 

 uleilighed. Han maa holdes under vagt. og disse extravagter passer ikke 

 godt ind i fængslets vagtordning — i ethvert fald ikke. saalænge dette ikke 

 har egne sygeafdelinger, hvad det efter vor opfatning heller ikke bor 

 faa. Han kan holde hele fængslet i uro, og idet de øvrige fanger forstyr- 

 res, vanskeliggjøres den disciplinære behandling ogsaa af disse. Fængseb- 

 betjeningen staar uforstaaende og raadlos overfor de heromhandlede fanger, 

 hvis behandling ligger udenfor deres daglige gjerning, og som den derfor 

 ofte med en vis uvilje paatager sig. 



Hensynet til kreds- og hjælpefængslemes interesser kræver saaledes. 

 at disse saavidt muligt befries for pligten til at modtage fanger til admini- 

 strativ obser\ ation *, og i samme retning taler ogsaa hensynet til obser\an- 

 deme selv. 



De fleste politiobserxationspatienter samt sindssyge politiarrestanter og 

 transportfanger er for første og kanske sidste gang i sit liv i et fængsel. 

 Mange af politiobser\atjonspatienterne er i virkeligheden sindssyge, og blandt 

 disse er der igjen nogle, paa hvis sygdom indsættelsen i fængslet har en 

 skadelig indflydelse. Fornemmelsen af at være indestængt i forbindelse 

 med synet at" hele fængslets anordning — cellevinduet, dørslaaeme. de 

 uniformerede betjente o. s. v. bidrager til at fæste depression, forfølgelses- 

 idéer og andre vrangforestillinger. 



For den obser^•erende læge er det en meget følelig hindring, at den under- 

 ordnede fængselsbetjening er ganske uøvet i at behandle den heromhandlede 

 slags patienter, hvoraf følger, at de iagttagelser, den gjør, gjennemgaaende 

 har forholdsvis ringe værd. Dertil kommer, at intet af vore fængsler har 

 til raadighed de hjælpemidler, som observationen udkræver-, og at cellesyste- 

 met endog lægger forskjellige vanskeligheder iveien for obserxationen. 



Naar fængselsmæssig sikkerhed^ ikke er paakrævet, bør man derfor 

 søge at undgaa at benytte fængslerne som observ ationssted for den ad- 

 ministrative observation. 



Efterat politiairesterne er blevne forbeholdt dnikkenskabsaxTestanteme. maa selvfel^l'g 

 fængslerne optage sindssyge polhiaiTestanter og transportfanger. Det vil heller ikke. 

 saalænge man savner en observationsanstalt. kimne nndgaaes. at fængslerne maa optage 

 enkelte politiobservationspatienter. 

 Heroin mere nedenfor. 



Ved udtrykket .fængselsmæssig sikkerhed* forstaaes den sikkerhed mod und- 

 vigelse, som kræves af de til underbringeise af varetægts- eller strafEuiger bestemte 

 anstalter. Denne sikkerhed er dels af bygningsteknisk art. dels bestaar den i \-isse 

 systematiske forholdsregler «vagtordning, visitation m. m.). som tilsigter at hindre und- 

 vigelse uden derfor at tilsidesætte berettigede fordringer til human behandling af fan- 



