1915-^0.1. OM DEN JUDICIELLE OBSERVATION. 1 79 



hele taget har betydenhed til oplysning af det under den foreliggende rets- 

 sag omspurgte forhold. 



Paa den anden side gjor den omstændighed, at en granskning udføres, 

 ikke den granskende til sagkyndig. 



For det første behøves der i et stort antal tilfælde aldeles ingen fag- 

 kundskab for at foretage granskning, og i saadanne tilfælde bliver derfor 

 denne udført af retten og retsvidnerne (§ 2001, og for det andet kan ogsaa 

 vidner, navnlig sagk3-ndige vidner, komme til at foretage granskning. 



Lad os for at oplyse dette sidste gaa tilbage til vort exempel med det 

 stjaalne maleri. 



Det sagkyndige vidne maa for at kunne svare virkelig foretage en 

 granskning. Han kan ikke blot kaste et blik paa maleriet, han maa nøiere 

 iagttage dets tekniske udførelse og i det hele betragte visse detaljer; men 

 hans opgave er kun at sige, om det fremlagte maleri er den 

 stjaalne original eller ikke. \'il retten forlange en oversigt over 

 de hensyn, som kommer i betragtning, naar man skal afgjøre, om et maleri 

 er en original eller en kopi, samt hvorledes saadanne undersøgelser teknisk 

 udføres, og hvorledes disse finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, 

 da kan den ( retten i ikke søge sin oplysning hos et sagkyndigt vidne, men 

 maa tilkalde en sagkyndig — for exempel opnævne til sagkyndig den. der 

 har forklaret sig som sagkyndigt vidne. 



Vi har ovenfor bemærket, at forskjellen mellem det almindelige og det 

 sagkj'ndige vidne er den, at det sidste besidder visse kundskaber eller ind- 

 sigter, som det førstnævnte mangler; men forskjellen mellem vidner og 

 sagkyndige bestaar ikke deri, at den sagkyndige har større kundskaber 

 eller indsigt end vidnerne; thi paa den ene side kan det vel hænde, at et 

 sagkyndigt vidne kan sidde inde med den høieste opnaaede indsigt i et 

 under retsforhandlingerne omspurgt spørgsmaal, og at det netop er paa 

 grund af denne indsigt, at det afhøres ; og paa den anden side er der efter 

 nogle proceslove — - blandt hvilke vor — adgang til at føre sagkyndige 

 for at oplyse dommeren om et forhold, der ikke netop udkræver speciel 

 sagkundskab for at forstaaes ^. Ganske vist vil der i et saadant tilfælde i 

 regelen ikke blive spørgsmaal om at fore sagkyndige, idet retten selv vil 



1 Löwe definerer det tekniske ord „Sachverständig" saaledes: „Unter Sachverständigen 

 werden diejenigen Personen verstanden, welche auf Grund besonderer Fachkenntnisse, 

 deren Besitz nur durch eine spezialwissenschaftliche Tätigkeit oder durch eine künst- 

 lerische oder gewerbliche Übung erlangt werden kann, ein Gutachten abgeben, 

 oder welche vom Richter behufs Ermittelung solcher Tatsachen oder Zustände zugezogen 

 werden, für deren Wahrnehmungen derartige Fachkenntnisse erforderlich sind." 

 (Citat efter HCbner: Lehrbuch der forensischen Psj-chiatrie 1914 s. 278). Definitionen 

 er god, men altsaa ikke helt anvendelig i vor ret. 



