1915- ^'^ I- C>^' DEN JUDICIELLE OBSERVATION. 20 1 



§ 97 er nemlig saalydende: 



„îen ilîk-tœnfte er at ank font Sigtet, naar ^orfolgning mob biint er 

 iiiöIeDet for ^Tomftoîeu eller forberebt ueb ÀOeflutning om eder ^uærffopttel'e nf 

 i^eflng, 'Jianfagning euer -^"aagribelfe euer lignenbe mob tiam rettebe AorboÏDê: 

 regler" ^. 



Myndigheden til at »sigte« og -^tiltale« tilligger paatalem yndigheden ; 

 og fra det øieblik, denne har rettet forfølgningen mod en bestemt person, er 

 denne at anse og behandle som sigtet. 



Denne benævnelse og stilling beholder han, indtil processen mod ham 

 er endelig afsluttet. 



Naar tiltale er reist, betegnes sigtede mangesteds i loven som »til- 

 talte-, og naar fældende dom er afsagt, som »domfældte« eller under privat 

 straffesag som »indstevnte^ ; og ordet > sigtede* benyttes derfor ofte af 

 loven i en snevrere betydning, nemlig som betegnelse for den, mod hvem 

 der paagaar retslig efterforskning eller forundersøgelse, men som ikke er 

 tiltalt eller domfældt. 



Loven bruger dog paa flere steder ordet sigtede< i dets ovenfor for- 

 klarede mere omfattende bet\-dning-, og i denne benyttes det i vor tVem- 

 stilling. Sigtede har fra forste stund af visse i loven bestemte partsrettig- 

 heder, blandt hvilke retten til at nægte at afgive forklaring; men 

 først naar han er tiltalt, faar han fulde partsrettigheder. 



Vi kan ikke indlade os i et forsog paa at give en redegjorelse for 

 sigtedes retsstilling, men maa indskrænke os til at omhandle et enkelt denne 

 stilling vedkommende spørgsmaal, som har særlig interesse for vort emne. 



Er sigtede forpligtet til at lade sig underkaste medicinsk undersøgelse 

 af den eller de i straffesagen mod ham fungerende sagkyndige? 



\'i skal til besvarelse af dette spørgsmaal bemærke følgende: 



Straffeproceslovens §§ 221 — 226 giver retten og paatalem3"ndigheden 

 adgang til efter retsbeslutning at foretage ransagning^ af en person. 



^ Se Getz : Xogle Bemærkninger angaaende hvem der efter den n\-e Straffeproceslov 

 er at betragte og behandle som sigtet. R. T. 1890 s. 561 f., optrykt i P. Kjerschows 

 udgave af straffeprocesloven med anmærkninger (1897, med tillæg 19041 I s 155 f. 

 Her citeret efter Kjerschow. 



- Se Hager LT ovencit. s. 228. 



3 Det danske verbum , ransage' inorsk rannsakai er sammensat af det gammel-germanske. 

 nu baade i dansk og norsk forældede, rann (gotisk razn»; , .større hus. slot", og det 

 ovennævnte verbum ,,søge". Ransage betyder saaledes oprindelig: undersøge et hus 

 (om der skulde findes en omspurgt gjenstandi. Senere har verbet faaet betj'dningen: 

 „omhyggelig søge efter noget". Gjemmestedet for noget skjult behøver naturligvis ikke 

 at være et hus; det kan ogsaa være en persons dragt eller hans legeme ispecielt dettes 

 hulheder». Tyvene skjuler saaledes ofte baade redskab og mindre tyvekoster i munden. 

 eller de nedsvælger dem 1 tildels opbevarede i dertil konstruerede hylstret. Prostituerede 

 kvinder benytter ofte vagina som gjemmested for tyvekoster, en sjelden gang endog 



