214 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



III. 



De civile straffedomstole er: Høiesteret, Høiesterets kjæremaalsudv^alg, 

 lagmandsretterne, meddonisretterne og forhørsretterne. (Strprl. § 6). 



De militære straffedomstole er: Den militære høiesteret, Høiesterets 

 militære kjæremaalsudvalg, krigsret, militær forhørsret samt standret, 

 (M. strprl. § 15). Den sidste kan dog kun anvendes i krigstid. (M. strprl. § 29). 



Kongen er øverste civile og militære paatalemyndighed. 



Den civile offentlige paatalemyndigheds tjenestemænd er: Rigsadvo- 

 katen, stadsadvokaterne og politiet. I byerne repræsenteres dette sidste af 

 politimesterne og de dem underordnede politiembedsmænd, paa landet 

 af politimesterne (fogderne) og de dem underordnede lensmænd. (Strprl. 



§ 72,t- 



Den militære paatalemyndigheds tjenestemænd er: Generaljurisdiktions- 

 cheferne (û: kommanderende general og admiral), jurisdiktionscheferne 

 (o: dertil kgl. beskikkede befalingsmænd), samt officerer, der fører kompani- 

 chefs eller dertil svarende eller høiere kommando eller befaling over militær 

 besætning, anstalt eller skib, eller som indehar tilsvarende selvstændig stil- 

 ling i den militære forvaltning. (M. strprl. § 50). 



Ved udøvelsen af paatalemyndigheden bistaaes generaljurisdiktionsche- 

 ferne af generalkrigsadvokaten (der udnævnes af Kongen og er fælles for 

 land- og sovæbningen), og jurisdiktionscheferne af krigsadvokaterne, der 

 beskikkes af Kongen. (M. strprl. § 54). Generalkrigsadvokaten og krigs- 

 advokaterne udfører sagerne for militær ret. (M. strprl. §§ 55 og 56). 



De her opregnede domstole og tjenestemænd for paatalemyndigheden 

 har i den udstrækning, i hvilken de har adgang ti! at tilkalde sagkyndige og 

 overlade disse granskning, ogsaa ret til at begjære judiciel observation. 



Denne er nemlig efter sit væsen en sagkyndig gransk- 

 ni ngsfor retning og maa derfor iværksættes overensstem- 

 mende med de processuelle regler, som gj ælder for enhver 

 saadan. 



Som følge af de gjældende processuelle regler bliver vedkommende 

 straffedomstols eller paatalemyndigheds stilling som observationsrekvirent 

 en noget anden end tutors. 



Tutors rets- og pligtforhold overfor observanden bestemmes af hans 

 og samfundets gjensidige interesser og vedvarer saalænge, til disse er bleven 

 tilfredsstillede. En straffesag vedvarer derimod ifølge vor lov kun saa- 

 længe, som paatalemyndigheden fremmer forfølgningen. 



