1915- ^C>- I- 0^1 DEN JUDICIELLE OBSERVATION. 299 



Lovgiveren kan neppe helt frifindes for skyld i, at loven har kunnet 

 opfattes paa denne maade. Sammenhængen hermed er folgende: 



Den tyske civillovbog har ordene »Geisteskrankheit- og = Geistesschwäche« 

 uden nogen klar definition af deres betydning, og de tyske jurister har 

 gjennemgaaende vægret sig ved at antage en psykiatrisk distinktion mel- 

 disse ord^ idet de benytter »Geistesschwäche ^ som betegnelse for en til- 

 stand, under hvilken evnen til at greie sine anliggender ikke antages fuld- 

 stændig tabt-; og denne juristernes holdning er ogsaa nødvendig, fordi den 

 tyske ret anerkjender det metafysiske system "-. 



Rent sproglig seet er denne brug af ordet Geistesschwäche^ mere 

 forsvarlig, end det vilde være at bruge det danske ord aandssvaghed« i 

 samme betydning, fordi det tyske ord 5 Schwäche« baade bet3'der 5 svag- 

 hed« og «svækkelse«^. 



L'nder udarbeidelsen af vor umyndiggjerelseslov blev den tyske civil- 

 lovbog benyttet; og den ovenciterede udtalelse angaaende udtrykket »aands- 

 svaghed« synes at tyde paa, at vedkommende foredrags forfatter (Hagerup) 

 har tænkt sig, at det danske ord »aandssvaghed« dækkede det tyske 

 > Geistesschwäche « . 



Hvorledes det nu end maattc forholde sig hermed, sikkert er det, at 

 optagelsen af ordet ^aandssvaghed« i umyndiggjorelsesloven har bragt kon- 

 fusion i vor sindssygeretslige terminologi : og kravet paa sikkerhed med hen- 

 syn til brugen af de tekniske ord kan det biologiske SN-stem ikke taale krænket. 



Ordene »sindssyg ^^ og ^sindssygdom^^ er i forste del af nærværende 

 skrift saa udførligt behandlede, at vi i dette kapitel alene har behov for 

 en undersøgelse af deres anvendelse i umyndiggjørelsesloven. Paa de 

 steder i denne lov, hvor disse ord staar alene, er der intet særligt at be- 

 mærke angaaende deres betydning, og i sammensat udtryk findes de kun 

 i udtrykket »Aandssvaghed eller Sindssygdom-, og herom har vi intet 

 yderligere at tilføie til, hvad vi allerede har bemærket. 



For betydningen af ordet 5 sindssygeasyl« skal vi redegjøre i den føl- 

 gende del af dette arbeide. 



De danske ord ^mangel«^ og » skrøbelighed « ^ betegner begge i det 



^ Angaaende disse ords psykiatriske betydning se B. I s. 104. 



- Vi kommer nærmere tilbage til dette emne under vor behandling af spørg^maalet om 

 den sindssyges evne til at forpligte sig. 



3 Se artiklerne »Schwache* og „Schwachheil* i Grimms »Deutsches Wörterbuch*. 



■* Optaget i dansk fra høitysk, hvor dets grundbetydning er »ufuldkommenhed, lyde", jfr. 

 angelsachsisk »gemancian*: lemlæste. Ordet er urbeslægtet med latin »mancus" : lem- 

 læstet, vanfør, og græsk narôs: tynd, løs, slap. Den antagelige indoeuropæiske rod 

 er »men* med betj'dning ,, forringe". 



° Det danske .skrøbelig* (n. norsk: .skrypeleg', jfr. g.norsk skrjuprt betyder oprindelig 

 sfcjør, forgjængelig, og hører sammen med verbet skrumpe (norsk skrukkasti: blive 

 rynket. Den antagelige germanske rod er „skerk' med betydning: sammentrukken. 



