1915- ^O. I. OM DEN JUDICIEXLE OBSERVATION. 30Q 



paa, er stor, særlig naar ens hele velfærd staar paa spii ; og seiv om denne 

 fristelse modstaaes, er den forsikrede ikke reddet, fordi der bag ham lurer 

 en anden mere lumsk fare. Er nemlig den forsikrede ikke i besiddelse af 

 ethisk styrke og sundt omdomme, løber han, hvis hans velfærd er truet, 

 en meget stor risiko for at faa sine begreber om sandhed og ret i den 

 grad forkvaklede, at han virkelig indbilder sig at have en utvilsom ret, 

 uagtet han kort tid i forveien havde omdømme nok til fuldt at indse det 

 meningsløse i denne indbildning. 



Er han en psykisk mindreværdig person, vil han i forsikringsindret- 

 ningens pligtmæssige hævdelse af dens vitale interesser med sin bedste 

 vilje ikke kunne se andet end udslag af ondskab og forfølgelsesh'st. 

 Kommer han ud for folk, som — ofte paa grundlag af en høist ensidig, til- 

 dels endog for\rængt fremstilling af sagen — giver ham ret i hans paa- 

 stande, kan forurettelsesidéen blive en over\ærdig idé, der tvangsmæssig 

 besætter hans sind og ikke giver ham fred hverken dag eller nat. Sindet 

 er da spærret for alle modgrunde, og forsikringsindretningen faar den hele 

 skyld for al hans nød og jammer. Patienten er ingen simulant, men et 

 psykisk vrag, som alene ved andres hjælp kan holdes oven vande*. 



Alle forsikringsindretninger fâar at kjæmpe med den her skildrede 

 psykiske invaliditetstilstand, som selve institutionen efter sit væsen maa ft^em- 

 kalde, og hvis ofre stadig bliver talrigere; men værst er stilUngen for 

 ulykkesforsikringsindretningeme, fordi den som følge af mange slags skader, 

 (navnlig læsionen indtrædende traumatiske névrose eller psykose- paa en 

 meget uheldsvanger maade komplicerer den førnævnte tilstand saaledes. 

 at man ikke kan benegte en aarsagssamraenhæng mellem ulykken og den 

 foreliggende psykiske invaliditetstiistand. 



Aller værst er de offentlige ulykkesforsikringsanstalter stillede, fordi 

 det system, som danner deres grundlag og forudsætning, ofte berøver dem 

 en væsendig del af den retsbeskyttelse, som de andre indretninger kan 

 søge, uden derfor at give dem nogen virkelig erstatning. Saaledes ligger 

 for exempel sagen an for den ved lov af 23de Juli 1894 med senere tillæg 

 og forandringer om ulykkesforsikring for arbeidere i fabrikker m. v. op- 

 rettede oSentlige forsikringsindretning : Rigsforsikringsanstalten. 



De private selskaber har nemlig den udvei at negte betaling, indtil 

 den forsikrede efter dom kan fremtvinge denne, og de kan ogsaa i alvor- 



* Tv-skeme betegner disse patienter: ,UnfallqueniIanten". 



- Jeg antager ikke med Oppexhedi, at der gives en særegen nevrasthenisk eller psykotisk 

 tilstand, der bør betegnes som traumatisk, og jeg benytter derfor kun dette udtryk som 

 betegnelse for visse psykiske, og dermed sammenhængende somatiske, symptomer, der 

 indtræder eller ialtfald meget for\-ærre3 efter trauma. 



