3IO PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



ligere tilfælde reise straffesag mod den forsikrede som sigtet for bedrageri 

 eller anden svig, i hvilket sidste tilfælde der naturligvis er fuld adgang til 

 judiciel observation. Men begge disse udveie er, ialtfald som regel, spær- 

 rede for Rigsforsikringsanstalten. 



Denne anstalt er nemlig bygget paa et fra de andre indretningers helt 

 forskjelligt system. Medens der for disses vedkommende bestaar et kontrakts- 

 forhold mellem indretningen og den forsikrede, existerer der intet saadant 

 mellem Rigsforsikringsanstalten og den forsikrede. Rigsforsikringen er 

 tvungen, og det er ved loven paalagt visse bedrifter at holde sine arbei- 

 dere og betjente ulykkesforsikrede i denne forsikringsindretning. Ved- 

 kommende arbeider eller betjent kan ikke negte at lade sig forsikre, men 

 han har heller ingen pligt til at give nogensomhelst oplysning vedkom- 

 mende forsikringen. Han kan forholde sig aldeles taus og negte at under- 

 kaste sig lægeundersøgelse ^. Rigsforsikringsanstalten har overhovedet 

 ingensomhelst adgang til at foranledige ham undergiven psykiatrisk obser- 

 vation, hverken administrativt eller judicielt. Da han ikke selv kan be- 

 gjære sig observeret, give eller negte samtykke hertil, er ogsaa han uden- 

 for ethvert ansvar i saa henseende, og der vil kun sjelden foreligge grund 

 for tutor til at gribe ind. Da der vanskelig kan blive spørgsmaal om 

 straffesag, er ogsaa judiciel observation udelukket. 



Rigsforsikringsanstalten har derfor skjønsmæssig at fastsætte skade- 

 boden paa grundlag af lovens satser og de om det givne tilfælde forelig- 

 gende oplysninger: og forsikrede har juridisk krav paa at erholde denne 

 skadebod uden selv at foretage sig nogetsomhelst. 



For at aabne anstalten adgang til at skaffe sig troværdige oplysnin- 

 ger er lovens § 17 given. Denne er saalydende: 



„Qïïï^trœffer i en forfifringëpligtig 33ebrift en Uhjffe, )om uit funne meb= 

 føre (Srftatning efter næruærenbe 2ov, og fom fan antaget at [)ave en 3lrbeibê= 

 ubi)gtigt)eb af mere enb -^ ®ageê ^Barigljeb eller Ijav '3)øben tilfølge, t)ar 33e= 

 briftenê 3"^^i)u^'6^^ ^^^^ "^^^^^ lom :^aa ^anê 33egne \^aa UhjKe^^tiben foreftaar 

 famme, fnareft muligt og feneft inben o ®age berom at inbgioe ff rift lig 9lnmel= 

 betfe til üebfommenbe 2rtlfi)nemanb. ^enne inbberetter uopljolbetig Ulijffeêiilfœl-- 

 bet til f^-ormanben for oeDfommenbe fteblige ^-abrittilfyn. 3:^ilfr)nc^manben ffal 

 berpaa fnareft anftille Unberføgelfe til 3"^ï)cntelfe af Cpli)!§ninger om: 1. 3tar-' 

 fagen til og be nærmere Dmftænbigl)eber oeb Ulyf f eiJtilfælbet ; 2. Uhjffenê Dmfang 

 og be ffabebe ^^erfoners Tilftanb; 3. ®e t)eb Uhjffen ®ræbtei§ efter benne Soo 

 erftatningêberettigebe ©fterlabte; 4. Sen eller be Sfabebeê S'ønningeforl)olb. 



' Ifølge § 8 kan han vistnok negtes personlig understøttelse, hvis han modsætter sig at 

 indlægges i sygehus, men hvis han ikke tiltrænger sygehusbehandling, kommer denne 

 bestemmelse ikke i betragtning. 



